97Y 



Bom i visse Maader danner en Overgang til P, er C. hirsuta v. clan- 

 de Stina Fr. Herb. norm. fase. VII n. 18. Hartman fører den til sin 

 C. hirsuta, medens den af Lange føres til C. silvatica. En anden 

 tvivlsom Form er tegnet i Fl. D. tab. 1762). 



Stengelen høiere end hos ^, bugtet, fler-mangebladet. Sten- 

 gelbladene 3 — 6 parrede, større end de faa Rodblade, deres Smaa- 

 blade nyreformede, ovale eller aflange, bugtet tandede, „Støvdra- 

 gerne 6." Griffelen lidt længere end hos ^. 



^ multicaulis Aschs. 1. c. C. multicaulis Hoppe. C. te- 

 trandra Hegetschw. (if. Aschs.). C hirsuta Hartm. 1. c. p. 103. C. 

 intermedia Hornem. Pltl. p. 714. Lange 1. c. p. 490. 



Tegn. Rchb.- 1. c. fig. 4304. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. III n. 20. 



Stenglerne ofte talrige, alm. kun et Par Tommer høie, næsten 

 rette, faa- (1— 3-) bladede. Bladene 2— 4-parrede; Ro db ladene 

 gjerne talrige, samlede i Roset og større end Stengelbladene, som have 

 næsten linieformede, helrandede Finner. „Støvdragerne 4 — 6." 

 Griffelen meget kort. 



Udbredelse: Paa fugtige Steder i Skovene, sj. længere fia Havet og 

 da gjerne, som saamange andre Kystplanter, subalpin, hyppigere iKystegnene: 

 Lundfjeldsæter i Etnedalen (Printz), Valders (if. Myrin), paa ovre Romerike (if. Bl.), 

 ved Christiania (Moe), Drammen (Lund), Jarlsberg (Lindeberg), Lanrvik, Pors- 

 grund (Bl.), i Silgjord og Tin (if. Lindblom), ved Kragerø, Arendal, Christians- 

 sand, paa Findøi ved Nerstrand (Bl), paa Øerne søndenfor Bergen (Norman), 

 i Etne (Meinich), Strandebarm (Wulfsberg), Ullensvang i Hardanger (Sørensen), 

 paa Voss (Bl ), ved Bergen (Friele), i Sogn h. o. h. fra Eivindvik lige ind til 

 Lærdal og Lysterfjordcn, i Vik til 2200' o. H. (!), i Sønd^jord (Landmark), Sønd- 

 møre i Ørskog eller Skodje (I. Aasen), i Romsdalen (Wolff), ved Isfjorden 

 (Lindeb.), Brønnen (!), Akerø (Kaurin), Christianssund fif. Greve), Ørkedalen 

 (Nissen), ved Throndhjem (Gunn.), i Aalen (Oxaal), Stjørdalen paa Stenfjeld 

 1400—1500' o. H. (Bl.), Værdalen paa Fjeldryggen ved Høitjeldsbro (if. Zet- 

 terstedt); nordligere kun bemærket i Mo i Rånen, 66" 16' (!). Formerne a silvatica 

 og clandestina ere langt hyppigere end ^ multicaulis, der forekommer 

 spredt sammen med de to andre Former, f. Ex. ved Christiania ved Græssæter 

 (Moe), Christianssand (Klungeland), Bergen (if. Wulfsberg), Eivindvik i Sogn (!) 

 og udcntvivl ogsaa paa flere andre Steder. 



C. BELLIDIFOLIA L. Sp. 913. Fl. lapp. n. 260. Gunn. Fl. N. 

 n. 388. Hartm. 1. c. p. 102. 



Tegn. L. Fl. lapp. tab. IX fig. 2. Sv. B. tab. 772. Fl. D. tab. 20. 

 Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. VII n. 17. 



