985 



fanevogamflora" (Ofvers. af kgl. Vet. Ak. Forh. 1869 p. 132) bemærker Th. Fries: 

 „Annu mera vacklande, så vida ens några finnas, åio giåuserna mellan D. hi r ta 

 och D. Wahlenbergi i (D. lactca); i sjelfva verket forekommer vid Belsound och 

 Isfjorden, blandad med tyyiisk D. Wa h lenbe rgi i, ingalunda sallsync en form, som 

 genom sin laga vaxt, caulis aphyllus vel subaphyllus, samt hela habitus ofverens- 

 stammcr med D. Wahl enbcrgii, eluini stjelkens hårighet skulle fora den till D. 

 hirta eller ru pes tris. Denna, afven i Finmarken (t. ex. på Fløjfjeldet vid Tromsø) 

 fQrekommande form framvisar cmellertid så tydligt alla gradationer mellan hårig och 

 fullkomligt glatt stjelk, att heri sakerligen intet tillforlitligf skiljcmarke ar att soka 

 — och hvar skall man då finna en nota chaiacteristica mellan dcssa tvenne s. k. 

 arter?" — De omtalte Mellcmformer ere dog hos os saa sjeldne, at man i en norsk 

 Flora bør skille D. lactea og D. hirta, og det forekommer mig da, at den bedste 

 Cbarakter mellem disse Arter her i Norge er Mangelen af Stjernehaar og det glatte 

 Skaft hos den første, Stjernohaarenes Tilstedeværelse og det haarede Skaft hos den 

 sidste, hvorfor jeg ogsaa har udskiU Formen heterotricha fra D. lactea; uden denne 

 Udskillen vilde det have været vanskeligt (om ei umuligt) at charakteriscre de nævnte 

 to Arter. 



D. HIRTA L. Sp. 897. Norm. 1. c. p. 236. Hartm. 1. c. p. 109. 



Stengelen af forskjellig Høide, fra 1" indtil over 1', aldrig 

 glat, mere eller mindre tæt beklædt med stjerneformede, stundom 

 ogsaa med udelte .Haar, sj. bladløs, alm. faa- (1 — G-) bladet; Bladene 

 fj erntstaaende, 1-faataadede ; Rosetbladene alm. helraudede; alle 

 Blade stjernehaarede, stundom tillige med udelte Haar. Kron- 

 bladene hvide eller, idetmindste ved Tørring, ofte noget gulagtige, 

 2 — 3'" lange, omtrent afBægerbladenes dobbelte Længde. Skulperne 

 alm. i smale, mere eller mindre forlængede Klaser, paa oprette, 

 sjeldnere noget udstaaende Stilke, som alm. ere noget kortere end 

 Skulperne; disse ere omtrent V" brede, men variere i Længde fra 

 5-IV2'") alm. lancetformede, sjeldnere ægdannede eller ovale, oftest 

 'glatte, ei sj. med udelte eller stjerneformede Haar ; Griffelen kort eller 

 utydelig, med tolappet eller udelt Ar. Fleraarig; blomstrer i Juni — 

 Juli. En yderst variabel Plante ; hvorledes den skilles fra D. lactea 

 er ovenfor nævnt; Formen b p nærmer sig noget til D. in can a, fra 

 hvem den dog skilles ved den faa- og fjerntbladede Stengel, ved de 

 ved Tørring gulagtige, større Kronblade, Skulper med tydeligere Griffel 

 og længere Stilke. Følgende Former, som imidlertid forenes ved Mel- 

 le mformer, ere de hyppigste : 



a) rupestris Hartm. 1. c. (excl. cit. Fr. Herb. norm. fase. HI). 

 D. r up est r is R. Br. Venn. Schr. V p. 28. Lindblom in Bot. Not. 

 1841 p. 220 et Fr. S. Veg. Scand. p. 149 (excl. var. glabrata). D. 



Blytt: Norges Flora III. 9 



