98^ 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. VIII n. 24. 



S kulp erne stjernehaarede. Planten overalt stærkt graaagtig 

 stjernehaaret. Nærmer sig ved Beklædningen til D. in can a. 



Udbredelse: Formen a) rupestris er alm. i Klipperifter i Fjeldegnene 

 gjcnnem hele Landet, (men ei bemærket ved Havkanten i Bergens Stift), fra Hardanger 

 og Thelemarkcn (omtr. 60"), lige til Østfinmarken, (70— 71"), f. Ex. ved Pasvikelven 

 (N. Lund), i de sydlige Egne i Fjelddalene sj. ned til 10 — 1 500' (f. Ex. i Ringebo, 

 Sogn o. fl. St.), ved Kysten i Throndhjems Stift sj. ligc ned til Havet, saasom paa 

 Øllandet (if. Koren) og maaske ogsaa ved Valdersund i Fosen (l^i; i Nordland 

 og Finmarken ei sj., selv i de laveste Egne; den stiger lige op i Lavbeitet og 

 synes især at foretrække skifrige Bergarter. Af dens to Underformer synes R laxa 

 at være hyppigst; a stricta er en sammentrængt Form, som voxer paa veir- 

 haarde Steder, især paa de bøiere Fjeldtoppe. Formen b) elatior aleiocarpa 

 h. 0. h., saasom i Bergens Stift (Schubert), paa Synshorn ved Bygdin (Moe), i Vang 

 i Valders, Lom og Vaage (if. Lindbl ), Dovre alm. (Bl.), Foldalen (Printz) samt 

 i Nordland og Finmarken (Deinboll, Th. Fries); ^ hebecarpa alm. paa Dovre 

 (Bl.); „naar man reiser op til Dovre søndenfra, er denne den første alpine Draba, 

 man træffer som voxende paa Torvtagene" (Hartman). Den bredbladede Form er 

 fundet afMoe i Lerskardalen i Rånen og optrædcr der baade som oileiocarpa 

 og p hebecarpa. 



Anm. D. trichella (Fr. mscr.) Lindbl. in Bot. Not. 1839 p. 21. Fr. Nov. 

 mant. 2 p. 40. S. Veg. Scand. p. 149. Af denne har jeg ved Adjunkt Th. Fries's 

 Velvillie havt Adgang til at se Originalexemplarerne i E. Fries Herbarium, samlede 

 af Angstrøm i Lavbeitet paa Solvaagtinden i Saltdalen. I Bl. Herb. findes en Form 

 fra Alten (samlet af N. Lund), som ved glatte Skulper skiller sig fra Originalexem- 

 plarerne af D. trichella, men forøvrigt aldeles ligner disse. Denne Draba fra Alten 

 har Lindbl. (if. Blytts Etikette) seet og bestemt til „D. scandinavica." Jeg for- 

 maar ikke at indse andet end, at D. trichella maa betragtes som den mest redu- 

 cerede Form af D. hirta a) rupestris a stricta. Den er meget lav (kun 1—2" 

 høi), Bladrosetterne tæt sammentrængte og tætbladede, Skafterne bladløse eller 

 1-bladede, ligesom Bladene stærkt baarede, dels af udelte længere Haar og dels af 

 Stjernehaar. 



D. INCANA L. Sp. 897. Lindblom in Bot. Not. 1839 p. 53. 

 Norman 1. c. p. 238. Wahlenb. Fl. svec. n. 709. Gunn. Fl. N. n. 3. 

 Hartm. 1. c. p. 109. Lange 1. c. p. 483. 



Stengelen opret, fra 2 — 20", alm. V2 — 1' høi, dels udelt, oftere 



oventil eller fra Grunden af grenet med oprette eller noget udstaaeude 



Grene, tilligemed disse gjerne graaagtig paa Grund af en tæt Be- 



klædniug af temmelig lange bløde Haar, der uæsten skjuler 



S tje rnehaar ene, mange-(10 — 50-)b ladet med især nedentil tæt- 



siddende, graaagtig stjernehaarede, æg-lancetformede eller 



laucetformede, tandede Blade. Rodbladene spadedannede, i mange- 



9* 



