999 



Udbredelse: I Urer og Klipperifter sj. i Landets nordlige Dele fra 

 67 — 70": Beieren ved Muldjord og Solø og under Arstadaasen paa Kalk i Furebcltet 

 (Norman); i Skjærstad ved Knurvik (Arnell); i Salten paa Baadfjeld (Angstrøm) og 

 i Uren under Solvaagtind (Arnell) ; i Maalselven paa Glimmerskiferne paa llostafjeld 

 over Birkegrændsen og i Skjervø paa Hukø paa Kalk nedenfor Birkegrændsen 

 (Norman); i Lyngen under Allipahta, 2 Mil nordvest for Kilpisjavre (Norrlin) ; 

 J. W. Zetterstedt omtaler i sin Reise en „troligen ny Crueifer," som han fandt 

 paa Fjeldryggen mellem Ofoten og Torneåtriisk, og som cfter Beskrivelsen uden- 

 tvivl er B r a y a. 



Anm. If. Bunge (ofr. Ledcb. Fl. ross. 1 p. 763) skulde den ægte B. alpina 

 charakteriseres ved korte Skulper, (4 Gange saa lange som brede), og 5-frøede Rum, 

 (som dog paa Tegn. hos Rehb. ere 7-frøede), samt halvskjermforniet Frugtstand. 

 Exemplarer fra Skjærstad ere meget smaa med korte Skulper i Halvskjerm og faa- 

 frøede Rum. Fra Beieren og Salten har jog dcrimod høiere og blankere Exem- 

 plarer med forlængede Skulper (mere end 10 Gange saa lange som brede), stillede i 

 Klase og med mange- (omtrent 10-) frøede Rum. B. si li quo sa Bunge, som for- 

 øvrigt kun er mig bekjendt fra Beskrivelsen hos Ledeb. 1. c. p. 195, forekommer i 

 Altai og skal netop udmæike sig ved længcre Skulper og mangefrøede Rum. Den 

 ovenfor omtalte støne Form passer i flere Henseender godt til Beskrivelsen af B. 

 si li quo sa, men afviger dog ved kortere Blomsterstilke, ved den klaseformede 

 Frugtstand, som (if. Bunge 1. c. p. 763) skal være eiendommelig for B. g lab ell a 

 Richards. Den mindre Form nærmer sig ved de ovenfor angivne Charakterer til 

 den sydeuropæiske B. alpina og kan neppe skilles fra denne. Exemplarer fra 

 Karnthen ligne den lille Form fra Skjærstad, men ere dog ikke af saa slank Byg- 

 ning som denne. At denne lille kun er en sammentrængt Form af den ovenfor om- 

 talte større, og at den derfor har kortere og mere faafrøede Skulper, som staa i 

 Halvskjerm, synes mig utvivlsomt. 



19. CAMELINA Cr. Linsyster. 



C. FOETIDA Fr. Nov. mant. III p. 70 (excl. b). Lange 1. c. p. 

 480. Hartm. 1. c. p. 108. P. Nielsen in Bot. Tidsskr. 1872 p. 217. 

 Myagrum sativum y L. Sp. (if. Fr.). Gunn. Fl. N. n. 403? 



Tegn. Fl. D. tab. 1038. 



Exsicc. C. sat i va Fr. Herb. norm. fase. VII n. 20 (specimen 

 dextrum). 



Stengelen 1 — 2' høi, glat eller noget stjernehaaret, opret, lidt 

 grenet eller udelt. Bladene ei tætsiddeude, glatte eller lidt haa- 

 rede af grenede Haar, helrandede eller lidt tandede, de nedre afsmal- 

 nende til Stilke, spadedannede, de øvre med pilformet omfattende 

 Grund, aflange, budte eller lancetformede og spidse. Kronbladene 

 bleggule, omtrent 2'" lange, længere end Bægeret. Skulperue om- 

 vendt ægformet kugleformede, V" lange og %^/2" brede, iSpidsen ind- 



