1021 



V. COLLINA Bess. Catal. h. cremenec. 1816 p. 151 sec. Ledeb. 

 Fl. ross. I p. 249. Gr. et Godr. Fl. de Fr. 1 p. 178. 



Tegn. Sturra D. Fl. fase. 89. Rchb. 1. c. fig. 4497. 



Exsicc, Rchb. Fl. germ. exsicc. n. 2583. 



Fra V. hirt a, hvem den meget ligner, afviger den ved følgende 

 Charakterer: den er mere haaret og mindre af Vext ; Bladene nedenfor 

 Midten bredest, spidsere end hos V. hir ta, (hos hvem Bladene ere 

 lige saa brede paa Midten som nærmere Grundeu og afsmalne lang- 

 sommere mod eii budtere Spids); Bibladene smalere, mere haarede, 

 i Randen med lange, sylformede smaahaarede Tænder, som ere lige saa 

 lange som Bi bladets Bredde. Blomsterne ere lysblaa, vel- 

 lugtende og mindre end hos V. hirta; Sporen hvidagtig blaa, budt. 

 Ved lillevold ved Christiania voxer sammen med den typiske V. col- 

 lina en Form med mørkere farvede Blomster og spidsere Spore. V. 

 collina synes at blomstre lidt tidligere end V. hirta, i Api'il — Mai. 



Udbredelse: Paa tørre Bakker i Skov og Krat, ved Christiania og i 

 Asker, hvor den synes at være almindelig, idetmindste i de siluriske Egne (Bl.) !, 

 paa Ringerike (Printz) og i Gudbrandsdalen (Bl.), udentvivl ogsaa paa mange 

 andre Steder. Efter Herbariet at dømme synes den i Norge at være hyppigere 

 end V. hirta. 



Anm. Ifølge Optegnelserne forekommer „V. hirta" fra Kragerø og Skiens- 

 fjorden tem. alm. østenfjelds op til Vang i Valders (Bl.), Galdebygden i Lom (Moe) 

 og Dovres sydlige Skraaning ovenfor Tofte (Bl.) ; den stiger op i Birkebeltet og gaar 

 i Valders omtrent til Birkegrændsen (3000' o. H. eller lidt mere) ; den er ei angivet 

 for de østligste Dele, f. Ex. Smaalenene og Glommendalen, hellerikke vestenfjelds og 

 nordenfjelds. Da man forhen hos os ei har skilt V. collina fra V. hirta, gjælde 

 disse Angivelser for begge Arter, og det maa være kommende Undersøgelser forbe- 

 holdt at udrede deres Udbredelse nøiere. 



V. ODORATA L. Sp. 1324. Hartm. 1. c. p. 118. Lange 1. c. 

 p. 194. 



Tegn. Sv. B. tab. 8. Fl. D. tab. 309. Rchb. 1. c. fig. 4498. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. IV n. 41. 



Fra Rodstokken udgaa krybende, blad- og blomsterbærende 

 Udløbere, som ere rodslaaende og vedvarende. Bladene spredt kort- 

 haarede „ eller tilsidst glatte," nyreformig-hjerteformede, rundtan- 

 dede; Bibladene lancetformede, randhaarede og kjerteltandede. For- 

 bi aden e linieformede, ovenfor Midten af de svagt haarede Blomster- 

 stilke. Bægerbladene aflangt ovale, næsten glatte, budte, med 

 budte Bihang, som ere kortere end Sporen. Kronbladene større 



