1025 



strer i Mai — Juni. Ved sin i alle Dele spædere Bygning og 

 sin korte og tætte Haar beklædning kjendelig fra de nær- 

 staaende Arter. Imidlertid findes (f. Ex. ved Christiania) Former, 

 der synes at danne Overgange til V. silvatica, med hvem den ogsaa 

 af Enkelte (f. Ex. Aschs. in Fl. Brand.) forenes. 



Udbredclse: Paa tørre græsklædtc Bakker, tem. alm. ostenfjelds fra 

 Skiensfjorden (BI.) og Hvaløerne (if. Printz) op til Granens Grændse i Slidre i 

 Valdcrs (Bl.), Gjendin i Birkebeltet (if. Moe), Vaage og Lom op i Birkebeltet 

 (if. Norman), Læsjc (Lindeberg), Dovre omtrent til Birkegrændsen (Bl.). I Chri- 

 stianssands Stifts sydlige Dele og i Bergens Stift synes den at være sjelden: 

 Mandal, Søgne (if. Wittrockj, Ocrne mellem 59® 12' og 60° 8' (Norman). Nord- 

 ligere i Romsdalen (Lindeb.), paa Hitteren (Norman), i Drivdalen ved Kongsvold 

 (Bl.), i Ofoten, Salangen i Mængde over Birkegrændsen (med store og smaa hvide 

 Blomster), Maalselven, ved Tromsø (sparsomt over Birkegr.), Hukø 70" (Norman), 

 i Alten (Bl.), ved Spjerkojokka (Norman), Sopnes ved Langfjorden (Lindeb.) og 

 i Varanger (if. Bl.). 



V. SILVATICA Fr. Fl. hall. p. 64. Nov. mant. 3 p. 121. Lange 

 1. c. p. 195. Hartm. 1. c. p. 119. V. silvestris Kit. V. canina 

 silvatica Hornem. 1. c. p. 251. 



Tegn. Rchb. 1. c. fig. 4503. Sv. B. tab. 290. Fl. D. tab. 1453. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. VI n. 25. 



Fra RodstokkenudgaaBladrosetter og opstigende, glatte, udelte 

 Stengler. Bibladene meget kortere end Bladstilkene, linief ormede, 

 spidse, tandede. Bladene med glat, uvin get Stilk, bredt hjerte- 

 f or me de, temmelig tynde, rundtandede, ovenpaa med faa spredte 

 Haar, under glatte, de nedre næsten budte, de øvre kort tilspid- 

 sede. Blomsterstilkene længere end Bladene, med linief ormig 

 sylformede Forblade noget ovenfor Midten. Bæge r bladene linie- 

 lancetformede, glatte. Kronbladene lugtløse, blaa, de mellemste 

 stærkt skjæghaarede ; Sporen (hos a) blaa, udrandet. Griffelen 

 næsten opret, fra en smalere Grund tiltyknende, i Toppen bøiet og 

 ved og lidt nedenfor Bøiningen haaret. Kapselen glat, spids. Fler- 

 aarig; blomstrer i Mai. Senere faar den kleistogame Blomster („ V. ca- 

 nina f rustranea"). 



^ macrantha Fr. V. Riviniana Rchb. 1. c. fig. 4502. 



Kronen større. Sporen hvida§ 



Udbredelse: Alm. paa tørre Steder i Skov og Krat, gjennem hele Lan- 

 det i de lavere Egne (omtrent til 1800 — 2000' o. H. eller maaske noget høiere i de 

 sydlige Dele); den gaar mod Nord til Ibbcstad 68" 47' (Norman) og angives 

 ogsaa for Maalselvdalen (Bl.). 



