1066 



i de lavere Egne og gaar kun hist og her i Fjelddalene ned til 1000—1500' 

 o. H.; den bliver i de sydligere Egne først alm. ved Birkegrændsen og stiger 

 overalt op til Snegrændsen, f. Ex. i Sogn til 5100—5400' o. H. 



AGROSTEMMA L. 



A. GITHAGO L. Sp. 624. Gunn. Fl. N. n. 624. Hartm. 1. c. 

 p. 123. Lange 1. c. p. 342. Lychnis Githago Lam. Githago 

 segetura Desf. 



Tegn. Sv. B. tab. 448. Fl. D. tab. 576. Rchb. 1. c. fig. 5132. 



Stengelen opret, 1 — 2' høi, med faa, opret aabne Grene. Bla- 

 dene linieformede. Bloms ter ne store, enlige i Enden af Sten- 

 gelen og Grenene. Bægerrøret 10-nervet, næsten V2" langt, kort 

 rørformet, noget kortere end de linieformede, „tilsidst affaldende" 

 Flige. Kronbladene violetrøde med blaaagtige Striber. kortere end 

 eller af Længde med Bægerfligene. Kapselen ægformet, siddende, 

 omtrent af Bægerrørets Længde. Frøene temmelig store, grynprik- 

 kede. Planten især oventil blødt langhaaret. Enaarig; blomstrer 

 i Juli. 



Udbredelse: Som Ugræs i Ågre (indført med Kornet) alm. østenfjelds 

 til 1000—1200' o. H., f. Ex. i Slidre (PVintz), sjeldnere vestenfor Lindesnes, 

 saasom ved Flekkefjord (Bl), Stavanger (Budde), i indre Sogn (!), Søndmøre 

 (I. Aasen); nordenfjelds h. o. h. til Talvik 70° (vel udviklet og blomstrende, 

 Norman); ved Vardø fundet engang i Mængde, men den kom ei til fuld Ud- 

 vikling af Blomsterne (Landmark if. Th. Fries). 



LYCHNIS L. 



L. FLOS CUCULI L. Sp. 625. Gunn. Fl. N. n. 124. Hartm. 

 1. c. p. 123. Lange 1. c, p. 344. Silkjevisp. 



Tegn. Fl. D. tab. 590. Rchb. 1. c. fig. 5129. 



Fra Roden udgaa sterile Bladrosetter og oprette, 1 — 2' høie, især 

 oventil rue, noget klæbrige og rødlig anløbne Stengler. Bladene 

 glatte eller lidt rue, de nedre smalt aflange, budte, afsmalnende mod 

 Grnnden, de øvre siddende, smalt aflangt lancetformede. Dæ kb la- 

 dene linieformede. Blomsterne i faa — flerblomstret Kvast i Enden 

 af Stengelen og dens faa Grene. Bægeret 10-nervet, rødligt med 



