1079 



rundet eller ved Grunden paa Stilken noget nedløbende, bleg-gulagtigt 

 Dækblad, som i sin nedre Halvdel er samraenvoxet med Halvskjerm- 

 stilken, medens den øvre Del er fri og snart af Længde med, snart 

 længere end Blomsterne. Bægerbladene aflange, i Randen uld- 

 haarede, kortere end de gulagtige, vellugtende, linieformig spadedan- 

 nede Kronblade. Frugten pæreformig-kugledannet, med tyndt graa- 

 filtet Frøgjemme. Blomstrer i Juli. 



Udbredelse: Paa varme tørre Steder, især i Lier og Urer, alm. i de 

 sydligere lavere Dele af Landet saavel østenfjelds som vesten- 

 f i el ds; den gaar paa Østlandet op til Nesland (Bl.) og Tin i Thelemarken 

 (Lindblom), til Bagn i Valders (!), til Øst- og Nordsinnen i Land (Printz), til 

 Ringebo i Gudbrandsdalen, 61° 30', Aamot i Østerdalen (if. Bl.); i de vest- 

 ligere Dele af Christianssands Stift op til Hyllestad i Sætersdalen, Aascral 

 og Egenvand ved Foden af Hekfjeld (Bl.); den stiger op omtrent til 1000 — 

 1400', i Afdal i Aardal (Sogn) til 1700' o. H. (I). Nordover gaar den paa 

 Vestkysten til Søndmøre, omtr. 62" 30' (Strøm); Molde 62° 44' (Kaurin) 

 og skal ogsaa voxe paa Ørlandet, 63° 40', men er her som ved Molde maaske 

 blot plantet. 



8 5 de Ordeu. Hypericaceæ Lindl. Introd. ed. 2 p. 77. 



Urter (Buske eller Træer) med modsatte, hele, helrandede og fin- 

 netnervede Blade, som ere kjertelprikkede og mangle Biblade. Blom- 

 sterne tvekjønuede, undersædige, regelmæssige. Bægerbladene 

 (4 — )5, vedvarende, frie eller lidt sammenvoxede ved Grunden. Kron- 

 bladene (4 — )5, afvexlende med Bægerbladene. Stø vdr ag erne tal- 

 rige, fæstede til Blomsterbunden. Støvtraadene alm. ved Grunden 

 forenede til 3 — 5Bundter; S t ø vkn ap p e rn e 2-rummede, indad paa- 

 langs opspringende. Frugtknuden 3( — 5)-bladet, ved de indbøiede 

 Rande mere eller mindre fuldstændig 3( — 5)-rummet. Griflerne af 

 Frugtbladenes Antal. Frugten kapselagtig, opspringende fra oven 

 med skillevægdelende Klapper, med talrige Frø fæstede i Rummenes 

 indre Vinkel (eller til Kapselvæggene), sjeldnere (og ei hos os) bær- 

 agtig. Kimen ret uden Frøhvide. 



