1089 



Udbredelue; Alm. paa tørre Bakker og Sfcovenge og paa Lyngmark 

 fra de sydligste Dele af Landet til Gildeskaal, 67" 2-5' (Norman), 

 i Nordland, som det synes, kun udu ved Havet ; ustcnfjelds stiger rien op omtr. 

 til Bartræernes Grændsc eller sj. lidt hoiere, som ved Jerkin paa Dovre til 3000' 

 o. H. ; i visse Egne synes den at mangle eller i ethvert Fald at vajre m. sj., 

 den er saaledes ei bemærket i Vaage og Lom, ei heller i Valders ovenfor Bagn (!) 

 I Sætersdal gaar den op til Furens Grændsc. I indre Sogn var den sjelden (!) 

 p oxyptera h. o. h. 



P. DEPRESSA IVend. Schr. cl. Ges. z. Marb. p. 1 tub. 1. Lauge 

 1. c. p. 516. P. vulgaris * depressa Fr. Nov. mant. 2. Hartni. 

 1. c. p. 110, P. serpyllacea Whe. 



Tegu. Rchb. 1. c. tab. 1347 fig. 1. 



Med talrige fine nedliggende Stengler. De nedre Blade 

 uæsten modsatte. Kl ase r ne fa a (4 --6) -blom strede. Fra de 

 øvre Bladhj ørner udgaa Blomster grene, der naa meget høiere end 

 den endestillede Klase. Fleraarig; blomstrer i Juli — August. For- 

 øvrigt som P, vulgaris. Kronbladfligene oftere lysere farvede end 

 den øvi'ige Del af Blomsten. 



Ud bre deise: I Lyngmarkcn langs Kysten fra Moland ved Aren- 

 dal (Lindblom) tem. alm. til Drønnen (!) og Molde 62" 44' (Lindblom)!; i Hard- 

 anger ind til Strandebarm (Wulfsberg), i Sogn ei østligere end ved Værholmen(!) 

 Den stiger op til 1000 — 1500' o. H., eller maaske nogel høiere, saasom ved 

 Molde næsten til Furegrændsen. 



Anm. De Charakterer, der skille P. depressa fra P. vulgaris ere a f 

 ringe Vegt. Overgangsformer, som skulle findes (ofr. Oestr. Bot. Zeitschr. XX p. 16), 

 har jeg dog endnu ei seet i Norge, og da P. depressa i habituel Henseende afvigcr 

 meget fra P. vulgaris, har jeg optaget den særskilt. 



P. AMARA L. Sp. 987. Hartm. 1. c. p. 111. Lauge 1. c. p. 516. 

 P. uliginosa Rchb. 



Tegn. Fl. D. tab. 1169. Rchb. 1. c. tab. 1348 fig. 11. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. III n. 14. 



Roden spædere end hos Foregaaende. Stenglerne o — 4" høie, 

 opstigende eller oprette, udgaaende fra en Roset a f Blade, der 

 ere betydelig bredere og større end Stengelbladene. Bladene 

 tykke og kjødfulde (hos de Foregaaende uoget tyudere, læderagtige), 

 ligesom Stengelen næsteu ganske glatte, de ved Roden omvendt æg- 

 formede, mod Grunden kileforraig afsmalnende, de paa Stengelen lan- 



