1097 



Udbredclse: Paa Strandkanterne fra 58" 8' til 59° 55', i Landets syd- 

 østlige Dele, fra Hvaløerne til Christiania og videre sydover til Christians- 

 sand tem. alm., sjeldnere udenfor og aldrig langt fra Stranden, f. Ex. paa fug- 

 tige Steder i Guldkronen ved Jarlsberg (!). 



E. HELIOSCOPIA L. Sp. 658 Gunn. Fl. N. n. 189. Hartm. 

 1. c. p. 172. Lange 1. c. p. 664. 



Tegn. Sv. B. tab. 70. Fl. D. tab. 725. Rchb. 1. c. fig. 4754. 



Roden spæd, enaarig. Stengelen opret, trind, Va — 1' ^øh 

 oventil (ligesom Skjennstraalerne) som oftest med enkelte spredte 

 Ha ar, udelt eller faagrenet. Bladene tiltage i Størrelse opad; de 

 nederste to Par modsatte, de mellemste spredte, omvendt ægdannede, 

 de øverste 5 næsten kvandsstillede, ovale, alle (med Undtagelse af 

 det nederste Par) smaatandede og glatte. Stengelen ender oven- 

 for den 5-bladede K rands i en Blomsterkop ; hver af Krandsbla- 

 dene støtter en Gren (som alle ere jevuhøie og tilsammen danne en 

 Skjerm); de ende i en Kop og bære ved Grunden af denne en Krands 

 af tre Blade, hvoraf det indadvendende er rundagtigt og mindre end 

 de to ovale udadveudende; disse Blade støtte hver sin Gren, Grenene 

 ende i en Kop og bære ved Grunden af denne to (hos den udadveu- 

 dende Gren undertiden 3) Blade, i hvis Hjørner atter sidder en liden 

 2-bladet i en Kop endende Gren med rudimentære Grenanlæg i Blad- 

 hjørnerne. Kopdækket gulgrøut, 8-fliget, hver anden Flig liden, oval, 

 hver anden pladeformig fortykket og fortil ovalt afriindet. Smaa- 

 frugterne jevne, adskilte ved sniaa Indsænkninger, paa Ryggen 

 hvælvede med en Fure. Frøene med Navlevorte, sortbinme med 

 netformig grenede Aarer paa Overfladen. Blomstrer i Juli — 

 September. Indeholder hvid Melksaft. 



Udbredelse: Som Ugræs i Ågre og Haver alm. øs ten fjel ds, nor- 

 den fjel ds og i de indre Fjordcgnc ve sten fjel ds (f. Ex. i Sogn ud til Vik)!, 

 men paa Havkysten mcllem Lindesnes og Romsdalen sj., saasom paa Jæderen 

 (Budde), ved Bergen (Wulfsberg) og Christianssund (Greve); den gaar nordover 

 til Lofoten (Norman); ved Tromsø, 69" 40', meget sparsomt, men med modent 

 Frø (Norman), ved Vardø, 70" 22' en Have, Landmark). Norman anser den 

 ei for naturaliseret i de nordligste Egne; selv om dens Borggerret i Lofotens Flora 

 nærer han nogen Tvivl. Den stiger op omtrent til Kornets Grændse, i de syd- 

 lige Egne omtrent til 2000' o. H. og undertiden høiere, saasom ved Beito i 

 Valders og paa Mjøsstranden (Bl.) samt paa Sætervoldenc i Gokkerdalen i Lom 

 omtrent til Bartræernes Grændse, 2700 -2900' o. H (Moe). 



Blytt: Norges Plora III. 16 



