1100 



MERCURIALIS Tonnief. 



M. PERENNIS L. Sp. 1465. Hartm. 1. c. p. 173. Lange 1. c. 

 p. 748. 



Tegn. Sv. B. tab. 455. Fl. D. tab. 400. Rchb. 1. c. fig. 4804. 



Rodstokken langt krybende, ved Ledene rodslaaende. Sten- 

 gelen omtr. 1' høi, opret, spredt haaret eller imdertiden glat og naar 

 Blomstergrenene fraregnes, ndelt, i sin nedre Del bladløs, oventil tæt- 

 bladet. Bladene stilkede, modsatte, aflaogt ægformede eller ellip- 

 tiske, rundtaudede, i Randen og især langs Nerverne stivhaarede med 

 smaa hindeagtige Biblade. Blomsterdækbladene smaa, grønne. 

 Hanbloms ter ne 1 — 3 sammen, siddende opefter den øvre Del af 

 glatte (sj. haarede), lange, fine Stilke, der udgaa fra de øvre Blad- 

 hjørner, med hindeagtige Dækblade, tilsammen dannende et fjernt 

 6 — 7-blomstret Ax. Hunblomsterne ligeledes paa temmelig lange, 

 fra de øvre Bladhj ørner udgaaende, glatte eller haarede Stilke, som 

 bære hindeagtige Dækblade og en endestillet eller foruden den ogsaa 

 en kortstilket sidestillet Blomst. Frugtknuden 2-rummet, med 

 stivhaarede Rura. Frøene næsten kuglerunde, rynkede. Fleraarig; 

 blomstrer i Mai. Antager ved Tørring ofte en blaaagtig Farve. 



Udbredolee: I Krat o^ kratbevoxode Urer i Landets sydligste lu- 

 ves te Dele ei alm., saasoin ved Frcdriksstad, Drøbak (BI.), paa Kaholnjcn(!) Oft 

 paa Næsodlandet sydfor Grisebo (Wnlfsbefg), ved Løkneebra.iten i Asker i stor 

 Mrengde, 59" 51' (dens Nordgræiidsr) !, ved Karlsviken vpd Vallø (BL), Tøns- 

 berg og paa Langø udenfor Nøtterø (!), Laurvik paa fl. St., ved Skien, Bre- 

 vik, Porsgnind og Langesund alm. (Bl ), ved Christianssand (Klungcland), tem. 

 alm. paa Mosterøen og paa Østsiden af Storøen, hvor den gaar mindst 50(>' 

 o. H. og har sin Nord^Tnendso vestenfjelds. .^9" 47' (Bl. Norman). 



M. ANNUA L. Sp. 1465. Hartm. 1. r. p. 173. Lange 1. c 

 p. 749. 



Tegn. Fl. D. tab. 1890. Rchb. 1. c. fig. 4801. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. XIII n. 66. 



Roden en e naarig S tammerod. S ten g el e n opret, y2 — ^|^ 

 høi, grenet. Bladene stilkede, de øvre næsten siddende, mod- 

 satte, ægdannede eller elliptiske, mindre og mere lysgrønne end hos 

 Foregaaende, rundtandede, næsten glatte, kun med enkelte Raud- 

 haar : Bibladene smaa hindeagtige. Dækb ladene hindeagtige. Blom- 



