1134 



Tegn. Sv. B. tab. 576. Fl. D. tab. 1321. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. XVI n. 48. 



Kodstokken med uuderjordiske, gulagtige, med fjerntstaaende 

 parvise Skjæl besatte, grenede, i Spidsen knollebærende Ddløbere (cfr. 

 Bot. Zeit. 1870 p. 750 — 51). Stengelen spæd, rødlig, opstigende, fra 

 Gruuden af grenet, fra et Par Tommer indtil næsten en Fod, glat 

 undtagen i sin øverste blomsterbærende Del, som er kjertelhaaret. 

 Bladene tynde, modsatte, stilkede med ovenpaa flad, vinget Stilk, 

 (de øverste afvexlende, siddende), budt hj ert e f or me de, kortspid- 

 eede, (de nederste budtere), skarpt sagtandede, i Randen utydelig 

 kortbaarede, forøvrigt næsten glindsende glatte. Blomsterne smaa, 

 i bladløse ofte grenede Klaser i Enden af Stengelen og Grenene, kort- 

 stilkede, forsynede med smaa, sylformede Dækblade. Bl oms te r- 

 stilkene glatte, tilsidst vandret udstaaende, IV2 — ^'" Isenge. Bæ- 

 gerets Afsnit hindeagtige, glatte, hvide, i Spidsen røde. Kron- 

 bladene hvide, „kileformede" mod Grunden. Frugten pæreformet, 

 ,,1-rummet", halvt saa lang som Blomsterstilken og ligesom denne 

 tidlig affaldende, tæt besat med hagekrummede Børster. Fleraarig; 

 blomstrer i Juni — Juli. 



Udbredelse: Paa skyggefulde Steder i Skovene, alm. gjennem hele 

 Landet til Alten 70" (B\); if. Deinboll skal den ogsaa voxe i Østfinmarken, 

 hvor den dog ei er fundet i senere Tider; den stiger i de sydlige Dele af Landet 

 omtrent op til Bartræernes Grændse, d. e. til 2800 — 3000' 0. H., sjeldnere i 

 Birkebeltet, paa Dovre til Birkegrændseu, 3300', i Voss endog over den (Bl.) ; 

 i de sydligste Dele af Christianssands Stift synes den at forekomme spar- 

 sommere. 



C. INTERMEDIA Ehrh. Beitr. 4 p, 43. Hartm. 1. c. p, 142. 

 Lange 1. c. p. 6. C. alpina major Hornem. 1. c. p. 33. C. lute- 

 tiana P intermedia Wahlenb. Fl. svec. n. 4 p. Bl. 1. c. p. 50. 



Tegn. Sv. B. tab. 703. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. II n. 47. 



Den staar med Hensyn til Udløberne og andre Charakterer midt 

 imellem den foregaaende og følgende Art. Fra C. alpina skilles 

 den ved i alle Dele stærkere og frodigere Vext, længere tilspidsede 

 Blade, ovenpaa rendedannede, ei vingede Bladstilke, alm. mere for- 

 længede Blomsterklaser, mere eller mindre kjertelhaarede Blom- 

 sterstilke, større, mere rødlige Bægerafsnit og Kronblade, kortere og 

 bredere (omvendt ægdannede) Frugter. Fra C. lutetiana skilles den 



