1145 



AGRIMONIA Touinof. 



A. EUPATORIA L. Sp. 643. Gunn. Fl. N. n. 229. Hartra. 1. 

 c. p. 148. Lange 1. c. p. 360. 



Tegn. Sv. B. tab. 99. Fl. D. tab. 588. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. XI n. 44. 



Rodstokken stærk. Stengelen opret, 1 — 2 Vs' l^Ø'; ^ ^^■~ 

 gelen udelt, kantet, beklædt med temmelig stive og lange udstaaende 

 Haar. Bladene (Hgesom Blomsterne vellugtende), mellembrudt ulige- 

 finnede; Finnerne omtr. 11 — 13, ovale eller elliptiske, siddende, 

 grovt tandede, paa Overfladen grønne, dunhaarede, paa Uiiderfladen 

 graagrønne, uldhaarede, uden eller med meget faa Kjertler; mellera 

 Finnerne findes paa den langt og temmelig stivt haarede Fællesstilk 

 smaa lielrandede eller tandede Bihang. Bibladene halvmaanefor- 

 mede, grovt tandede. Blomsterne paa meget korte, tilsidst ned- 

 bøiede „ledede" Stilke, understøttede af „3fligede Dækblade og 2 mod- 

 satte ved Blomsterstilkens Led siddende Smaadækblade," dannende 

 tilsaminen en forlænget, nedentil mere fjernblomstret axlignende Klase. 

 Bægerrøret tilsidst omvendt kegleformet-klokkedannet, tæt stiv- 

 liaaret med næsteu lige til Grunden naaende dybe Furer og med 

 de nedre Hagebørster ret udstaaende; Bægerfligene ægdanuede, 

 kortere end de gule, aflange, budte Kronblade. Frugten alm. med 

 1 Smaanød. Fleraarig; blomstrer i Juli. 



Udbreilclse: Paa tørre Bakker og i Urer, melletn Krat i de laveste 

 Egne, tem. alm. langs Kysten fra Mandal til Christiania og videre til Eker, 

 Modum, Ringcritc, Hedemarken (Bl.), Ringsaker (S. Somf.) og den nedre Del 

 af Gudbrandsdalen (Bl.), saasom ved Lillehammer (Collett); paa Ilvaløerne (Bl.) ; 

 vestenfor Lindesnes sj., saasom ved Sande paa Jæderen (Budde), paa Findø (Bl.), 

 Kvaloernc (Norman), tem. alm. i indre Sogn ud til Balestrand og Vik(!); nor- 

 denfjelds ved Byneset (Gunn. Herb.) og i Frosten 63° 35' (Nissen) ! 



A. ODORATA Mill. diet. n. 3. Hartra. 1. c. Lange 1. c. 



Tegn. Fl. D. tab. 2471. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. XIV n. 51. 



Den ligner meget den Foregaaende, raen skiller sig fra denne 

 ved følgende Mærker: den er mindre tæt liaaret og alm. noget gro- 

 vere af Vext; Bladenes Underflade og Stengelen er bedækket 

 med tal rige smaa Kjertler, som udsende en terpentinlignende Lugt. 

 Blytt: Norges Flora HI. 19 



