1154 



Dele af Landei. Vax'iationen ytrer sig ogsaa alene i Smaabladenes 

 Form og Antal, den mere spredte eller tættere Bevæbning samt i den 

 mere eller mindre rige Blomsterstand. Barken er paa den toaarige 

 Stamme gulbrun og har fordetmeste mistet Tornene, og dens ydre 

 Lag løsner ofte om end ufuldstændig. De sterile Stammer dannes 

 hos denne Art (idetmindste for en Del) som Rodskud, men hos alle 

 de følgende Arter i Regelen alene fra den nedre underjordiske Del af 

 det foregaaende Aars Stamme. En meget eiendommelig Form er 



* anomalus Arrh. 1. c. p. 14. R. Leesii Bab. in Steele 

 Handb. 60. Brit. Rub. p. 45. Focke in Jen. Zeitschr. V, 1 p. 127. 

 R. idæus inte grifoliu s Bl. in sched. 1834. 



Tegn. Fl. D. Suppl. tab. 138. 



Aar s sku dd en es Blade sjelden og da alene de nederste hele, 

 trefligede, alm. trefingrede, med ægrunde siddende Sidefinner, som 

 med Kanterne dække den rundagtige, næsten siddende Endefinne. De 

 blomsterb ærende Grenes Blade hele, nyreformede. grovttandede. 

 Blomster ne dannende en grenet, rigblomstret, topstillet Klase, 5 — 10- 

 tallige. Ikke alene ved Bladformen men ogsaa ved Blomsterstanden 

 skiller denne Form sig fra Hovedarten. Derved at de blomsterbæ- 

 rende Grenes Blade ere saa lidet udviklede og de axillære Blomster- 

 stande forlængede, sammenflyde disse med den topstillede og danne 

 en forlænget, grenet og rigblomstret Klase. Exemplarer fra Norge 

 overensstemme temmelig fuldstændig med dem, jeg har seet fra Sve- 

 rige, Finland, Nordtyskland og England. Babington opgiver visse- 

 lig, at Aarsskuddene ere rigelig tornede og haarede, og svenske Exemp- 

 larer ere ogsaa tæt væbnede med børstelignende Torne, medens den 

 norske Form har næsten glat, uvæbnet, alene med spredte, siddende 

 og blaaagtige Kjertler forsynet Stamme, men det er muligt, at Ba- 

 bington har havt for Øie alene svagere Rodskud, hvilke paa de 

 svenske Exemplar-er ere rigt børstet tornede. De Aarsskud, som ere 

 vedlagte de norske Exemplarer, ere derimod meget kraftige. Ogsaa 

 hos Hovedarten ere lignende svagere Rodskud tættere væbnede end 

 de kraftigere Aarsskud. Den glindsende lysbrune Bark løsner hos 

 denne Form fuldstændigere end hos Hovedformen. Focke (Oest. Bot. 

 Zeitschr. 1870 u. 4) opgiver, at denne Forms Sterilitet skriver sig 

 deraf, at Frugtbladene ligesom Stengelbladene hæmmes i sin Udvik- 

 ling, saaat de ikke danne lukkede Frugtknuder. Saavel Arrhenius 

 som Babington opgive imidlertid, at de have seet modne Frugter '), 



') Det er mig ikke bekjencU, at den er fundet med Frugt i Norge. A. Blytt. 



