1159 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. V n. 51. 



Aarsskuddene næsten oprette, i Toppen bueformig bøiede, 

 5-kantede, glatte og alm. rødagtige, paa Kanterne bærende talrige, 

 paa Stammens nedre Del rette, paa den øvre mere eller mindre klo- 

 agtig bøiede Torne. Bladene 5-fingrede, mørkgrønne, under blegere 

 og mere haarede, snart tynde, jevne, snart tykke og foldede, deres 

 Stilke mere eller mindre stærkt væbnede med kloformig bøiede Torne. 

 Alle Sraaablade uregelmæssig enkelttandede af temmelig korte og brede 

 samt mere udstaaende Sagtænder. Det nederste Par Smaablade næsten 

 siddende, Endefinnen bredt ægdannet med svagt hjerteformet Grund, 

 uddraget i en kort Spids. De blomsterbærende Grene glatte 

 eller spredt haarede, væbnede med bøiede Torne. Deres Blade 3-, 

 sjelden 5-fingrede, med næsten siddende Sidesmaablade og kortstilket, 

 ægdannet eller rundagtig ægdannet, ved Grunden svagt hjerteformet 

 og i en kort, alm. helrandet Spids uddraget Endefinne. Alle Smaa- 

 blade uregelmæssig enkelttandede af korte, brede og temmelig ud- 

 staaende Sagtænder. Blomster ne temmelig smaa, samlede snart 

 i en stor og grenet, snart i en udelt sammentrukket klaseformet 

 Blomsterstand. Bæge r bladene grønne, spredt haarede, i Kanten 

 filthaarede, forlængede i en alm. kortere Spids, ved Frugtmodningen 

 tilbagebøiede. Kronbladene omvendt ægdannede, smalere end hos 

 de foregaaende, hvide eller alm. lysrøde. Støvdragerne alm. kor- 

 tere end Griflerne. Fru gt en stor, sort, glat og glindsende, bestaaende 

 af talrige Stenfrugter. Fra de foregaaende Arter afviger denne 

 ved sine ikke furede, stærkt væbnede Aarsskud, de uregelmæssig, 

 ofte næsten budt tandede, alm. foldede Blade, den til en Spids mere 

 ligeformet afsmalnende Endefinne, hvis Grund er mere ufuldstændig 

 hjerteformet, og de mindre, alm. lysrøde Blomster. Paa skyggefulde 

 Steder blive Bladene jevne og tynde, Endefinnen paa de blomsterbæ- 

 rende Grenes Blade mere forlænget og paa samme Gang afsmalnende 

 mod Grunden og ligesom de øvrige Smaablade skarpere og mere uregel- 

 mæssig tandet, Bevæbningen svagere, Blomsterstanden mere spredt 

 og kvastformet samt Blomsterne lysrøde {^ silvaticus F. Aresch. 

 Bot. Obs. p. 10), Paa aabne Steder, især Strandkanter, faar denne 

 Art alm. tykke, budttandede og foldede Blade, Bevæbningen bliver 

 rigeligere og kraftigere samt Blomsterstanden mere grenet (a litto- 

 ralis F. Aresch. 1. c). Denne senere Form er identisk med Weihea 

 R. affinis. Derimod er R. nitidus Whe., som jeg forhen troede 

 burde føres til denne Form, mere overensstemmende med, om end i 

 nogle Henseender skilt fra Skovformeu af R. fruticosus. 



