IIGI 



med hvide eller blegrøde Traade, længere end Griflerne. Friigten 

 temmelig lideii, sort, glat og glindsende. De norske Former af denue 

 Art overensstemme med de svenske og nordtydske. Med Hensyn til 

 Blomsterstanden optræder den under to extreme Former, der ved 

 Mellemformer gaa over i hinanden, nemlig: 



vegetior, de nedre Blomsterstilke grenede, bærende kvastfor- 

 mede Blomsterstande og sammenflydende til en stor, sammensat, af 

 Blade afbrudt Blomsterstand, hvis Blade ikke sjelden ere udelte, bredt 

 ægdannede og langspidsede; 



macrior, Blomsterstanden bladløs, udelt, klaseformet. Er be- 

 tydelig mindre og mere smalbladet end den foregaaende Form. 



De mest udmærkende Cbarakterer for nærværende Art ere 

 de næsten altid glatte og furede Aarsskud, de paa Overfladen livlig 

 grønne, under graahvide, koi'tstilkede Blade, hvis Stilke ligesom de 

 blomsterbærende Grene og Blomsterstilkene ere spredt væbnede af 

 smaa bøiede Torne, de skarpt og af udsperrede Sagtænder, tandede 

 Smaablade, den ægdannede, jevnt tilspidsede, ved Grunden noget 

 hjerteformede Endefinne og den forlængede rigblomstrede Blomster- 

 stand. 



U db r ed el se: Paa lignende Localitcter som de Foregaaende men ikke 

 alm., f. Ex. paa HaaoQn ved Drøbak (Bl), ved Kragerø (Bl., Homan)!, Lille- 

 sand (Schiibclcr), Tvedestrand (S. Lund), Christianssand (Moe), Lervik paa 

 Stordoon (Bl). Formen vegetior ved Kragerø (Homan, Lindeb.) ! 



R. LINDEBERGII P. J. Muller in Jahrb. der Pollichia 1859 p. 292. 

 R. discolor Hartm. 1. c. p. 150. Lange 1. c. p. 383. R. vulga- 

 ''ris * discolor Arrhen. 1. c. p. 32 (non Whe). 



Tegn. Fl. D. tab. 2414. 



Exsicc. Fr. Ilerb. norm. fase. VIII n. 48. 



Aarsskuddene bueformig bøiede, grønne eller rødbrune, 5- 

 kantcde, stribede, spredt haarede og paa Kanterne væbnede med store, 

 gule eller brunagtige, rette eller svagt bøiede, stæi^kt saramentrykte 

 og med bred Gruud forsyne de Tqrne. Bladene temmelig tykke, sjel- 

 den 3-fingrede, alm. 5-tallige og fodnervet sammensatte, temmelig lang- 

 stilkede, oveupaa mørkgrønne, næsten blaagrønne, spredt haarede, 

 under graalodne. Saavel den fælles som Sraaabladstilkene og Midt- 

 nerven rigelig væbnede med store kloformede Torne. Smaabladeue 

 fint og skarpt enkelttandede af freraadrettede Sagtænder. Endefinnen 

 ligesom Sidesmaabladene (om end mindre tydelig) med stærkt afsraal- 

 nende, næsten kileformet og nedtil næsten helrandet Grund, bredest 

 Blytt: Norges Flora IIL 20 



