1166 



4. Cæsii. Aarsskuddene alm. glatte. Deres Blade 3-tallige eller .5-fingrede 

 med de nederste Smaablade næsten siddende. Bægérbladene alm. graalodne, helt og 

 holdent eller delvis tiltrykte til Frugten. Frugten dannet af nogle faa vel uddan- 

 nede og flere uudviklede Smaafrugter. 



R. CORYLIFOLIUS Sm. Fl. Brit. 542. Bab. Brit. Rub. p. 362. 

 R. dumetorum Whe. Rub. Germ. p. 98. 



Tegn. Whe. 1. c. tab. 45. Hayne Arzneigew. tom. III tab. 10. 



Aarsskuddene lavt bueformig bøiede — nedliggende, grønne, 

 stundom dugblaa eller rødbrune, trinde eller budt kantede, glatte, 

 alm. uden Kjertelhaar, væbuede med ligeformede, rette eller noget 

 krummede Torne. Bladene 5- sj. 3-fingrede, under bleggrønne eller 

 graalodne. De blomsterbærende Grene glatte eller spredt haa- 

 rede, mere eller mindre rigt væbnede med rette eller krummede Torne. 

 Bægérbladene udtrukne i en kort Spids, graalodne, fuldstændig eller 

 delvis tiltrykte til Frugten. Kronbladene hvide eller blegrøde, 

 alm. bredt ægdannede med kort Negl. Frugten sort, bestaaende af 

 et færre Antal fuldstændig udviklede Smaafrugter. Skjønt ikke saa 

 varierende som i Sverige (kjertelhaarede Former synes, mærkelig nok, 

 næsten aldeles at mangle), har alligevel denne Art ogsaa i Norge ud- 

 viklet sig i en Mængde Former, af hvilke de mest typiske, allerede 

 skarpsindig og omhyggelig beskrevne af Arrhenius (1. c), med ligesaa 

 stor Ret som mange, ja selv de fleste af den nyere Tids Arter turde 

 fortjene at fremstilles som selvstændige Arter. Men da de udentvivl 

 ere meget nær beslægtede og forbundne ved talrige Mellemformer, 

 har jeg foretrukket at fremstille dem som Varieteter og Underarter af 

 den samme Hovedart. De vigtigste Former ere følgende: 



* Wahlbergii Arrhen. 1. c. p. 43. Hartm. 1. c. p. 151. Lange 

 1. c. p. 388. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. IX n. 49. 



Aarsskuddene lavt bueformig bøiede, grønne eller alm. rød- 

 brune, saavel paa Kanterne som Siderne rigelig væbnede med store, 

 stærke, noget bøiede Torne. Den fælles og Smaabladstilkene ligesom 

 i Regelen ogsaa Smaabladenes Midtnerver tæt væbnede med stærke 

 krummede Torne. Bladene temmelig tykke, under graalodne, 5- 

 fingrede, med de nedre Smaablade siddeude og en stor, bredt hjerte- 

 forraig ægdannet, i en Spids pludselig afsmalnende Endefinne. Alle 



