1172 



Kjertelhaar. Bibladene bladagtige, æg-lancetformet — elliptiske, stun- 

 dom fligede og fæstede til Bladstilkens Grund. Bladene 3-fingrede 

 af kortstilkede Sidesmaablade og en længere stilket ægdannet eller 

 oval mod Gi*unden afsmalnende Endefinne. Blads ti Ike ne spredt 

 haarede og beklædte med børsteformede Torne og Kjertler. Smaa- 

 bladene tykke, foldede, især under haarede og der bleggrøune, grovt 

 og uregelmæssig enkelt tandede af afrundet budte, braadspidsede 

 Tænder. De blomsterbærendé Grene udgaaende fra den træ- 

 agtige Rodstok, oprette, V2~~l' høie, mere spredt kjertelhaarede og 

 børstet tornede end de sterile Grene. Bladene som paa de sterile 

 Grene, men de øverste ofte usammensatte, 3-fligede eller udelte. 

 Blomsterne mindre end hos den Foregaaende, samlede i halv- 

 skjermlignende Blomsterstande i Toppen og i de øvre Bladhjøruer. 

 Blomsterstilkene haarede og rigelig væbnede med børsteformede 

 Torne og Kjertelhaar. Bægerbladene afrundet ægdannede, budte 

 og kort braadspidsede, graagrønne, filtlodne og hvidkantede, under 

 Blomstringen tiltrykte til Kronen. Kronbladene hvide, udstaa- 

 ende(?), omvendt ægdannede med kort Negl, i Spidsen hele, næsten 

 dobbelt saa lange som Bægerbladene. Griflerne meget faa og fæstede 

 paa en flad Frugtbund (?), stundom næsten fuldstændig feilslagne. 

 Synes (if. Bl.) ikke at sætte moden, Fru gt. Denne særdeles udmær- 

 kede Form synes med størfe Sandsynlighed at være en Bastard af 

 R. cæsius og R. saxatilis end den Form, som Lasch har fundet 

 i Nordtydskland og uddelt som en Bastard af de nævnte Arter. Ha- 

 bitus og Blomsterne erindre om R. cæsius, fra hvilken den skilles 

 ved mindre Blomster, grønne ui-tagtige og enaarige (V) sterile Skud, 

 afrundet budte braadspidsede Bægerblade, samt de store bladlignende 

 Biblade, som hænge kun lidet sammen med Bladstilkene. At dømme 

 efter tørrede Exemplarer synes ogsaa Frugtbundens Form at fjerne 

 denne Art fra R. cæsius og nærme den til følgende. Fra R. saxa- 

 tilis afviger den ved Blomsternes almindelige Form og Udseende, de 

 udstaaende store Kronblade og de under Blomstringen ikke tilbage- 

 bøiede Bægerblade. Forøvrigt synes i Norge endnu paa flere Steder 

 at gjenleve Former mellem R. cæsius og R. saxatilis, om hvem 

 man kan tvivle, hvorvidt de bør henføres til den ene eller den anden 

 af disse Artei\ 



Ud bre de Ise: M. sj. og kun bemærket paa Silurformationen ved Vik 

 ved Stensfjorden paa Ringerike (!). Saavel R. cæsins som R. saxatilis voxe 

 i Nærheden. 



