1186 



sydligste Egne (saasom ved SkiensQorden og Christiania) gaar den ned til Havet. 

 Den stiger paa Fjeldene op i Vidiebeltet, undertiden lige op i Lavbeitet, til 

 4000-4500' o. H. Formen a) major er den hyppigst forekommende; ^ ter- 

 nata ikke sjelden paa Fjeldene; b) minor synes kun at tindes i de laveste, 

 sydlige Egne, saasom paa Modum (Moe), ved Christiania (Bl.), Horterkollen i 

 Lier (!), Throndhjem (Bl.) udentvivl ogsaa paa andre Steder. 



Anm. Et Exemplar af en Potentilla samlet ved Christianssand af Klunge- 

 land synes at tilhøre P. opaca L. Fr. Herb. norm. fase. I n. 51; denne Art ligner 

 P. verna, men skiller sig fra denne ved en stærkere blødere Beklædning samt ved 

 de 5 — 7-fingrede Rodblade, hvis Smanblade ere smalt kileformede og næsten fra 

 Grunden til Spidsen tandede. Den anbefales til nærmere Eftersøgning. Efter 

 dette ene og temmelig slette Exemplar vover jeg ikke at optage den i Floraen. 



c. Bladene koblede. Blomsterne 4-delelige. 



P. TORMENTILLA Scop. Fl. carn. 1 p. 360. Lauge 1. c. p. 396. 

 Hartin. 1. c. p. 154. Tormentilla ere eta L. Sp. 716. Gunn. Fl. 

 N. n. 66. Wahlenb. 1. c. n. 585 (excl. ^). Munnskaaldr ot. Tep- 

 perot. Smørblom. Kippmaur. Blodrot. 



Tegn. Sv. B. tab. 19. Fl. D. tab. 589. 



Rodstokken tyk. Sten gler ne V2 ' 1' høie, udstrakte, op- 

 stigende eller oprette. Rodbladene langstilkede 3 — 5-koblede. vis- 

 nende ved Blomstringen, Stenge lb ladene siddende eller kortstil- 

 kede, 3-koblede; Smaabladene omvendt ægformede eller kileformede, 

 fra Midten til Spidsen dybt fliget-tandede med linieformede Tænder ; 

 Bibladene 3 — 5-fligede med linieformede Flige, (de ligne Smaablade). 

 Blomsterne paa fine temmelig lange Stilke, 4-delelige, (enkelte en 

 sjelden Gang 5-delelige). Bægerbladene lancetformede, længere 

 og bredere end Yderb æ gerets. Kronbladene gule, længere end 

 Bægeret. Smaanødderne svagt rynkede. Fleraarig; blomstrer i 

 Juni — August. Varierer tiltrykt haaret eller næsten glat. 



Udbredelse: M. alm. paa tørre sterile Braater, mellem Lyng samt paa 

 Torvmyrene gjennem hele Landet, i de nordlige Dele af Nordland og i 

 Finmarken mindre hyppig til Alten (Bl.), Børselvdalen i Porsanger 70" 20' (Nor- 

 man) og Sydvaranger (N Lund, Th. Fries); den stiger fra Pavet op i Vidie- 

 beltet, stundom næsten eller lige til Vidiegs-ændsen. (i de sydlige Egne til 4400' 

 0. H.), paa Filefjeld endog næsten til Toppen af Suletind (omtr. 5000'? Bl.). 



Anm. P. procumbens Sibth. Fr. Herb. norm. fase. II n. 51 (under Navn 

 af Tormentilla reptans) forskjellig fra Foregaaende ved udstrakte, ofte rod- 

 slaaende Stengler, tydeligere stilkede Stengelblade med omvendt ægformede Smaa- 



