1201 



b. Bælgen uopBpringendc, nyrcfoimet, i Spidscn snegkhusformig huoet og i 

 Midten lukket. 



M. LUPULINA L. Sp. 1097. Hartm. 1. c. p. 163. Lange 1. c. 

 p. 539. 



Tegn. Fl. D. tab. 992. Rchb. 1. c. tab. 2124 fig. III— IV et V 

 (var. Willdenowiaua). 



Stenglerne fra et Par Tommer indtil 1 Fod lange, nedliggende 

 eller opstigende, alm. grenede, dunhaarede. Bladene S-koblede, 

 stilkede (de øvre kort), med æg-lancetformede, alm. tandede Biblade; 

 Smaabladene omvendt ægdannede eller rundagtige, ovenfor Midten 

 mere eller mindre tydelig tandede, i Toppen i Regelen udrandede med 

 en Braad, dunhaarede; Endesmaabladet stilket. Blomst erne smaa, 

 kortstilkede, samlede i smaa tætblomstrede, i Begyndelsen rundagtige, 

 hovedformede, senei'e noget forlængede Klaser, hvis Stilke ere læu- 

 gere end det støttende Blad. Forb ladene ligesom Bægertæn- 

 derne linieformig sylformede. Kr on erne gule; Fanen længere 

 end den med Tingerne jevnlange Kjøl. Bælgen glat, haaret eller 

 med udstaaende Kjertelhaar (var. Willdenowiana), uopspringende, 

 i Spidsen sneglehusformig snoet, netaaret med fremtrædende Nerver, 

 ved Modningen sort. En — toaarig; blomstrer i Juni — August. 



Udbredelse: Paa tørre Berge, Bakker og Strandkanter i de laveste 

 Egne til 4 — 500' o. H. tem. alm-, paa Østlandet Ira Hvaløerne og Mandal op 

 til Kongsberg (Hj. Langberg}, Ringerike (!) og Romedal (Bryhn) ; ved Østeraat 

 pr. Stavanger (Budde), Christianssund i>aa Ballast (if. Greve), Throndhjem, 63° 

 26', „tilfældig h. o. h." (if. Storm). 



MELILOTUS Tournef. 



M. OFFICINALIS \Villd. Enura. hort. berol. 2 p. 790. Hartm. 

 1. c. p. 163. Lange 1. c. p. 541. M. macrorrhiza Pers. Trifo- 

 lium Melilotus officinalis L. Sp. 



Tegn. Fl. D. tab. 934. Rchb. 1. c. tab. 2131 fig. III-IV. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. VI nn. 32 — 33, 



Stengelen opret, ofte fra Grunden af grenet, 2 — 3' høi, glat 

 eller oventil lidt haaret. Bladene med sylformede helrandede Bi- 

 blade, stilkede, 3-koblede, næsten eller ganske glatte; Smaabladene 

 omvendt ægformede, hos de øvre Blade ofte smalere, kileformede, det 



