1215 



Tegn. Fl. D. tab. 1041. 



Exsicc. Fl'. Herb. norm. fase. X u. 50. 



Roden stærk, træagtig, oventil udsendende meget korte, skjæl- 

 besatte, opstigende Stengler, der oventil bære næsten rosetformig sam- 

 mentrængte Blade og oprette, 2 — 7" høie, med udstaaende, bløde 

 Haar beklædte Klasestilke, som ere lidt længere end Bladene. Bla- 

 dene uligefinnet mange- (alm. 8 — 12-)parrede; Bibladene lancet- 

 formede, hindeagtige, langhaarede ; Smaabladene lancetformede, 

 spidse, ligesom Bladstilken især under langt blødhaarede. Blom- 

 ster klase r ne fler-, sjelden mangeblomstrede (4 — 18 Blomster). 

 Bl oms te me meget kortstilkede, alt id oprette. Dækbladene 

 linie-lancetformede, meget længere end Blomsterstilken. Bægeret 

 sorthaaret med linieformede Tænder, der ere kortere end Røret, 

 som hos denne Art er noget længere end hos den Foregaaende 

 og som tilsidst sprænges af Bælgen. Kronerne rent blaa eller 

 almindeligvis med gul Fane og Vinger og violet Kjøl, noget større 

 end hos den Foregaaende. Bælgene opret udstaaende, ei hængende, 

 ægformede, stær kt opblæste, sorthaarede, langt tilspidsede, med 

 meget kort Frugtholder. Fleraarig; blomstrer i Juni — Juli. 



Udbre deise; Paa Klipper, sandige Elvbredder og Strandkanter i Øst- 

 fin marken tem. alm. fra Havet op til Birkegrændsen, saasom mangesteds i 

 Varanger, hvor den (if. DeinboU) er meget hyppigere paa Sydsiden end paa 

 Nordsiden af Varangerfjorden; den gaar fra den russiske Grændse vestover til 

 Tanen (N. Lund), nordover til Lebesbyfjeldene, Langfjordbotn og Havningberg 

 70° 30' (Th. Fries og Henschen). 



OROBUS Toiirnef. Erteknap. Kraakeerter. 



0. VERNUS L. Sp. 1028. Gunn. Fl. N. n. 236. Hartm. 1. c. 

 p. 158. Lange 1. c. p. 535. Lat hy rus ve r nus Wimm. 



Tegn. Sv. B. tab. 640. Fl. D. tab. 1226. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. XVI n. 54 (var.). 



Stengelen opret, V2 — IV2' ^^'h g^^^j udelt (naar Klasestilkene 

 ei regnes), „nedtil 4-, oventil 3-kantet," ei vinget. Bladene lige- 

 finnet 2 — 4-parrede; Bibladene halvt pilformede, ei naaende til 

 det nederste Par Smaablade; Bladstilken uvinget, endende 

 i en sylformig linieformet, blød Braad ; Smaabladene ægformede 

 eller elliptiske, aldrig hos os saa smale som Herb. norm. 1. c, sid- 



