1224 



Ud bre del se: M. alm. paa tørre Bakker og Enge, i Urer mellem Krat 

 gjcnnem hele Landet fra de sydligste Dele lige til Nordkap, 71° 10' (Dein- 

 l)oll) og Østfinmarken, fra Søen op i Birkebeltet, ofte lige til Birkegrændsen, 

 men sj. lidt høiere, saasom i Valders, i de sydlige Egne til 3000 — 3300' o. H., 

 i de nordlige, saasom i Ofoten, Salangen, Maalselven, endnu (if, Norman) til 

 1000—1300' 0. H. 



Anm. V. villosa Roth (Fl. D. tab. 2599, Fr. Herb. norm. fase. IV n. 61) 

 ligner V. Cracca, men er en — toaarig og har længere og mere udstaa- 

 endo Haarbeklædning, linieformig sylformede Bægertænder, Fanens 

 Plade kun halvt saa lang som Neglen, kortere og bredere, 3 — 6-frøet Bælg 

 med Frugtholder afBæge r rørets Længde, Frø med Navle, som kun er Vb 

 af deres Omkreds. Hartman opgiver den for det sydlige Norge. En blom- 

 strende V i eia Samlet ved Gravdal nær Bergen (af N. Wulfsberg) synes at tilhøre 

 denne Art, men kan ikke bestemmes, da Frugten mangler. Arten anbefales til Søg- 

 ning; den voxer som Ugræs i Ågre. 



b. Blomsternc i faablomstrede, temmelig kort stilkede Klaser. 



V. SEPIUM L. Sp. 1038. Gunn. Fl. N. n. 588. Hartm. 1. c. 

 p. 159. Lange 1. c. p. 528. 



Tegn. Sv. B. tab. 326. Fl. D. tab. 699. 



Rodstokken med Udløbere. Stengelen svag, klatrende, 1 — 

 2' høi. Bladene ligefinnet 5 — S-pat-rede; Bi bladene halvt pilfor- 

 mede, tandede; Bladstilken endende i en grenet Slyngtraad; Smaa- 

 bladene ægdannet ovale, budte eller udrandede med en liden Braad, 

 aftagende i Størrelse opad. Bl o ms terklas erne 3 — 5-blomstrede, 

 paa korte Stilke, meget kortere end Støttebladet. Blomsterne 

 meget kortstilkede. Bægertænderne sylformede, de nedre læn- 

 gere end de øvre. Kronen skiden rød eller violet, sjelden hvid. 

 Griffelen under Aret haaret, forøvrigt glat. Bælgen tilsidst sort, 

 alm. kun 1 — 2 i hver Klase, „glat", med Frugtholder. Planten er 

 fleraarig og varierer mere eller mindre haaret; den blomstrer i 

 Juni. 



Udbredelse: M. alm. paa tørre Bakker og Enge gjennem hele Lan- 

 det fra de sydligste Dele lige til Tromsø, 69° 40' (Bl.); i Finmarken or den 

 ikke bemærket; den stiger fra Havet op i Birkebeltet, stundom til Birkegrænd- 

 sen, sj. lidt høiere, saasom i Valders, i de sydlige Egne til 3000 — 3.300' o. H., 

 i Vesteraalen (if. Norman) til over .500' o. H. 



