13 



Drejning-, hvorved Læben bliver det nederste Blad, og- derved 

 kcmimer til at tjene som Landingsplads for de tilflyvende 

 Insekter. Der findes kun én Støvdrager, der er sammen- 

 vokset med Griifelen til en Grilfelstøtte. Støvknappernes to 

 Halvdele er tjernede fra hinanden og indeholder hver en 

 kølleformet, grønlig Støvmasse, der nedefter afsmalnes i en 

 Stilk, saa de ligner to Støvdragere. Kronbladene er purpur- 

 røde med grønne Striber og mørkerøde Pletter paa Læben. 

 Honningen findes ikke i Sporens hule Rum, der er ganske 

 tørt, men derimod i dens Væg og er dækket af en Hinde, som 

 Insekterne maa gennembryde, før de kan opsuge Honningen. 

 Salep-Gøgeurten blomstrer om Foraaret i Maj og Juni; af 

 Knoldene faas Salep. Den forekommer hyppigere i det syd- 

 lige og vestlige Sjælland end i det nordlige, er ret almindelig 

 paa Møen, men findes dog mest udbredt paa Bornholm. 



Medens Salep-Gøgeurten søges af Humler og Bier, er 

 kun Sommerfugle i Stand til at samle Honning af den lang- 

 sporede Bakke-Gøgelilje eller Vellugtende Gøgelilje 

 (Platanthéra solstitialis) , hvis hvide, lidt grønlige — lysfar- 

 vede — Blomster kun falder lidet i Øjnene om Dagen, medens 

 de let bemærkes om Aftenen af Tusmørkesværmerne, der 

 tillige drages af Blomsternes Vellugt og anbringer deres 

 Sugesnabel i den tommelange (2V2 Cm.) traaddannede 

 Spore. Bakke-Gøgeliljen bliver noget over 1 Fod (20 — 35 Cm ) 

 høj, den har kun to grønne Blade paa Stænglen og findes 

 hist og her paa Bakker og høje Enge, især paa Fyn og 

 i Jylland, hvor den blomstrer i Juni og Juli. I Vendsyssel 

 kaldes den »Aftenbakke«, andre Steder er den kendt under 

 Navnet »Natviol«. 



Syre-Skræppe. 



{Btcniex Acetosa). 



Af Skedeknæfamilien er Syre-Skræppe en almin- 

 delig Engplante. Den bliver 1—1 V2 Fod (30—45 Cm.) høj 

 og har smaa rødlige Blomster, der danner en Top. Stænglen 

 er urteagtig og ejendommelig ved, at den ovenfor Grunden 



