23 



af dem. Den blomstrer fra Juni til September og er alminde- 

 lig* paa aabne Steder i Skovene, hvor den omsværmes af 

 Bierne, der suger Honning af dens Blomster. Navnet hidrører 

 fra, at den i det mindste tidligere anvendtes mod visse Øjen- 

 sygdomme. 



Hulkravet Kodriver. 



(Pniiiula offieinålis). 



Af Kodriverfamilien vokser Hiilkravet Kodriver 

 almindelig paa høje Enge og Bakker og i Udkanten af Skove. 

 De rodstillede Blade er ægformede, fintandede, rynkede og 

 dunede. Det klokkeformede, ensfarvet bleggrønne Bæger er 

 tilligemed Stænglen og Blomsterstilkene fløjlshaaret. I Spidsen 

 at den kvarterhøje Stængel sidder Blomsterne i en Skærm. 

 Kronerne har en hul Krave og er citrongule med 

 fem orangerøde Pletter i det indsnørede Svælg. Den 

 hulkravede Kodriver er en Foraarsplante , der blomstrer i 

 Maj og Juni. Af Linné blev den kaldet Primula veris »Vaarens 

 Førstefødte«. 



Kodriverne har to forskellige Slags Blomster, nogle hvor 

 Støvknapperne er fæstede omtrent midt i Ki'onrøret. medens 

 Arret befinder sig i sammes Munding, og andre, som har en 

 saa kort Griffel, at Arret her sidder midt i Røret, medens 

 Støvknapperne er anbragte oppe i dets Munding. Disse to 

 Blomsterformer forekommer aldrig paa samme Plante. Planter, 

 der ligesom Kodriveren har forskelligt byggede Blomster, 

 kaldes »dimorfe« eller »med to Slags Blomster«. Dette ejen- 

 dommelige Forhold staar i Forbindelse med Støvets Over- 

 førelse paa Arret. Naar Kodriveren visner, bøjer den Blomsten 

 nedad, og kort efter falder den gule Krone af. Det er just 

 ved denne Tid, at Støvknapperne brister, og i de Blomster, 

 der har korte Støvdragere, vil derved en Del af Støvet falde 

 paa Arret. Men i Blomster med kort Griifel og lange Støv- 

 dragere har Arret ingen Udsigt til at blive bestøvet. Denne 

 Vanskelighed ved Bestøvningen er i Virkeligheden til stor 

 Gavn for Planten. Man har nemlig lagt Mærke til, at Frøene 



