som ellers, navnlig" medens de endnu er unge og- flnhudede, 

 kan beskadiges derved. Græssernes Aks, Top eller Dusk 

 bestaar igen af Smaaaks, som hvert især er omgivne af to 

 spidse Dækblade, Yderavnerne, og indeslutter et forskelligt 

 Antal Blomster. Hver enkelt Blomst er desuden i Reglen 

 omgiven af to Inderavner af forskellig Udseende og Størrelse. 

 Den nederste og største bærer ofte i Spidsen eller paa Ryg- 

 gen en stiv, børsteformet Stak, der i høj Grad bidrager til 

 at give mange Græsarter deres ejendommelige Udseende. 

 Blomsterne, der mangler baade Bæger- og Kronblade, er 

 oftest tvekønnede, idet de indeholder saavel Støvdragere som 

 Støvveje. De tre Støvdragere har lange, fine Støvtraade, der 

 er fæstede til Midten af de letbevægelige, gyngende, gule 

 eller violette Støvknapper. Naar disse ved Modningen springer 

 op, udkastes de talrige farveløse Støvkorn i Luften. Støv- 

 kornene er ikke klæbrige, men de er meget lette og hører 

 til det saakaldte »flyvende« Støv, der af Vinden føres hen 

 til Arrene paa andre Græsplantei's Støvveje, disse bestøves 

 saaledes uden Hjælp af Insekterne, der jo ellers i saa mang- 

 foldige Tilfælde bringer Støvet fra den ene Plante til den 

 anden. For Græsserne, der ikke ved duftende, iøjnefaldende 

 eller honningfyldte Blomster kan vejlede eller lokke Insekterne, 

 er det flyvende Støv nødvendigt, for at Æggene kan bestøves, 

 og ny Planter fremvokse. Blomsterne er derfor ogsaa an- 

 bragte saa frit som muligt, idet de vugger sig paa Spidserne 

 af vippende Straa og haarflne Stilke, og Støvtraadene er 

 meget korte indtil henimod Bestøvningstiden , da forlænger 

 de sig ganske overordentlig hurtig og omdannes til haarflne 

 Traade, der naar ud over Avnerne og paa hvis Spidser Støv- 

 knapperne, færdige til at springe op, hænger og gynger frem 

 og tilbage. Frugtknuden bærer to Grifler med tj erformede 

 Ar, hvis mange Fremspringninger let kan fastholde Støvet. 

 Frugten er en Nød, men dens Frøgemme er hindeagtigt og 

 vokset sammen med Frøets Skal; den kaldes sædvanlig en 

 Skalfrugt eller et Korn. De trinde Stængler er hule und- 

 tagen ved Leddene, hvor Bladene er fæstede. Bladenes ne- 



