42 



de nederste langstilkede, Bladstilkene er flade paa den øverste 

 og afrundede paa den underste Side. Rodbladene visner tid- 

 ligt hen. De smaa Blomster er stillede i tætte Kranse. 

 Blomsterdækket, der bestaar af tre ydre smaa og tre indre 

 store bredt-hjerteformede Blade — hvilke sidste kan betragtes 

 som Kronbladene — er grønligt med et rødt bruskagtigt Korn 

 midt paa hvert Blad. Der tindes seks Støvdragere og tre 

 penselformede Ar, der er godt egnede til at opfange det ved 

 Vindens Hjælp udbredte Støv. Først under Frugtmodningen 

 er Blomsterdækket fuldt udviklet. I Juni begjmder den krusede 

 Skræppes Blomstring, og fra Slutningen af Juni til midt i 

 September foregaar Frugtmodningen. Den sætter talrige Fro, 

 der let spirer og skal kunne bevare deres Spireevne, selv om 

 de ligger i Jorden i flere Aar. Rødbynken er et meget 

 skadeligt Ukrudt, da Kreaturerne ikke vil æde den, medens 

 den tager stor Plads og megen Næring fra de dyrkede Planter. 

 Den kaldes ogsaa rød Skræppe eller Fandens Boghvede. 

 I Norge er den meget søgt af Ryperne, der spiser de smaa 

 trekantede Nødfrugter. 



Perskenbladet Pileurt. 



(Polygonuni Persicdria) . 



Til Syrefamilien hører ogsaa Ferskenbladet Pileurt 

 eller »Skedeknæ«. Den vokser mest som Ukrudt paa dyr- 

 kede Marker, hvor Jorden er lidt fugtig. Den oprette Stængel 

 er trind, glat og rødagtig, og de kortstilkede, modsatte, spidse 

 Blade har nogen Lighed med Pileblade. De er lancetformede, 

 ofte graa af tiltrykte Haar og har hyppig en sortebrun Plet 

 paa Midten. Jo tørrere Voksestedet ei', desto mere haaret 

 bliver denne Plante, idet den i og imellem Haarene indeslut- 

 tede Luft værner Planten mod hurtig Fordampning. Det er 

 ogsaa denne Luft, der giver Haarene den graalige Farve. 

 Ogsaa Skedehinderne er i Randen besatte med Haar. Blom- 

 sterne er lyserøde, og de trekantede Nødder glinsende sorte. 

 I Modsætning til flere andre Planter af Syrefamilien, der har 



