43 



iøjnefaldende Blomster og derfor nyder g-odt af Insekternes 

 Besøo-, idet disse bærer Støvet fra den ene Blomst til den 

 anden, saa har den ferskenbladede Pileurt vel en tætsluttet 

 Blomsterstand, men Blomsterne er saa smaa, ganske uden 

 Lugt og afsondrer saa lidt Honning, at der kun er faa In- 

 sekter, der finder det Umagen værd at besøge dem. Ikke 

 desto mindre sætter den altid rigelig Frø, da den véd at 

 hjælpe sig uden Insekterne. I den første Tid, efter at Blom- 

 sterne har udfoldet sig, er Støvdragerne meget længere end 

 Griflerne, og Støvknapperne er vendte saaledes, at de er langt 

 fjernede fra Arrene; men naar Støvet er modent, strækker 

 de to Grifler sig og bøjer sig saa meget udad, at Arrene 

 umiddelbait berører de aabne Støvknapper og opfanger Støvet. 

 Den ferskenbladede Pileurt, der ogsaa kaldes Loppegræs 

 eller Loppeurt bliver 1 — 2 Fod (25 — 60 Cm.) høj og blom- 

 strer i Juli, August og September. 



Vej-Pileurt. 



(Poh/goniwi aviculåre) . 



Vej -Pile urt af Syrefamilien har smaa, spredte, lancet- 

 formede eller aflange Blade med kræmmerhusformet sammen- 

 voksede, hindeagtige Akselblade, der som en Skede omslutter 

 Stænglen. Denne, der bliver fra nogle faa Tommer til 

 halvanden Fod (10—45 Cm.) høj er opret eller som oftest 

 nedliggende, trykket tæt til Jorden, meget grenet og 

 bærer i Bladhjørnerne Blomsterne, der enten- sidder 

 enlige eller i faablomstrede Nøgler. Det enkelte femdelte 

 Blomsterdække er rødligt, med otte Støvdragere og tre Grifler. 

 Disse smaa uanselige Blomster, der slet ingen Honning af- 

 sondrer, besøges kun af meget faa Insekter, især Fluer; men 

 da Støvdragere og Støvveje er udviklede paa samme Tid, og 

 de tre inderste Støvdragere lægger deres Knapper tæt hen 

 over Arrene, er der sørget omhyggelig for, at Planten kan 

 blive befrugtet ved sit eget Støv. 



Den blomstrer hen paa Eftersommeren fra Juli til Sep- 



