47 



liggende Steder, hvor Vinden kan r3^ste Støvet fra de lange 

 Støvdragere ud over Arrene. Den anden Blomsterform der- 

 imod trætfes hos Vejbredplanter, der vokser i Læ af Gærder 

 og Hegn eller i Fordybninger, hvor Vinden ikke kan komme 

 til at lyste Støvet ud over Arrene. Blomsterne er derfor 

 indrettede til Insektbesøg, har kortere, stivere, stærkt røde 

 Støvtraade og et Ar, der næsten er gemt mellem de korte, 

 hvælvede Kronblade, der tillige udsender en overordentlig 

 behagelig Duft, der sikkert tilligemed de stærkt røde Støv- 

 dragere virker tillokkende paa Insekterne, da man har truffet 

 omtreut tyve forskellige støvsamlende Insekter paa denne 

 Form af den dunede Vejbred. Den bliver fra 1 til 2V2 Kvarter 

 (15 — 40 Cm.) høj og findes almindelig paa Sjælland og i Nord- 

 østjylland, i de øvrige Dele af Landet er den derimod temme- 

 lig sjælden. 



Almindelig Blaahat. 



(Kiiautia arvénsis). 



Almindelig Blaahat ogsaa kaldet Skabiose er en 

 hyppig forekommende Plante paa Marker, ved Gærder, ved 

 Veje og i Udkanten af Kratskove. Den er let kendelig ved 

 sine blaa eller violette Blomster, der er samlede i et Hoved, 

 der ligner Kurvblomsternes »Blomsterkurv« og sidder paa 

 Spidsen af en høj, stivhaaret Stængel. Den hører dog ikke 

 til de Kurvblomstrede, men til K a r t e b o 11 e f a m i 1 i e n. Bladene 

 er modsatte og fjerdelte. De Blomster, der sidder ude i Kanten 

 af Blomsterhovedet, er større end de indre, og uregelmæssige. 

 Ved Grunden af hver Blomst sidder nogle Børster, der tillige 

 med de stive Haar paa Stænglen beskytter Planten mod Be- 

 søg af Myrer, Snegle, Sommerfuglelarver og andre krybende 

 Smaadyr, der gør Planten Fortræd. Derimod søges den hyp- 

 pig af de smaa, nydelige Blaasommerfugle eller »Blaafugle« 

 (Lycæna), hvis Vingers Farve meget ligner Blaahattens, og 

 da disse Insekter bidrager til at bringe dens Støv over paa 

 andre Planter, er deres Besøg den særdeles velkomne. Dette 



