51 



gede, medens Stængelbladene er helrandede eller tan- 

 dede med tilbagerullet Rand. De smaa gnle Kurve har 

 brune Grifler. Meget tidlig om Morgenen — Kl. 4 — 

 aabner den sine Kurve, men allerede ved Middagstid lukker 

 den dem igen. Den blomstrer i Juni, Juli og August og 

 forekommer hyppig pak Græsmarker, mellem Sæden, ved Veje, 

 og vokser undertiden endog paa Straatage, deraf kommer 

 dens Navn. Den kaldes ogsaa Jærnurt. 



Haarrig Høgeurt. 



(Hieråcium Pilosélla). 



Til Slægten Høgeurt blandt de kurvblomstrede 

 hører Haarrig Høgeurt, hvis Blade er samlede ved Grunden, 

 fra hvilken Planten sender lange Udløbere ud til Siderne. 

 Paa disse Udløbere findes Blade, der er besatte med 

 lange, stive Haar og paa Undersiden hvidfiltede. 

 Fra Rodbladene rejser ogsaa de noget over 1 Kvarter (5 — 20 Cm.) 

 høje stivhaarede Stængler sig lige i Vejret og bærer hver en 

 enkelt svovlgul Kurv. hvis tungedannede Kroner paa 

 Undersiden er rødstribede. Blomsterne er indrettede til 

 Insektbestøvning. Støvknapperne paa de fem Støvdragere er 

 sammenvoksede til et Rør omkring Griflen, der er beklædt 

 med stive Haar, ved Hjælp af hvilke Støvkornene fejes eller 

 børstes ud af Røret, fra hvis Spids det klæbrige Støv derefter 

 bortføres af Insekter. Skønt de ubetydelige Blomster er sam- 

 lede i Kurve for saaledes lettere at gøre sig bemærkede af 

 Insekterne, kan det dog hænde, at disse ustadige Gæster 

 glemmer dem, og Blomsterne er derfoi" ogsaa indrettede saa- 

 ledes, at de kan bestøve sig selv, idet Arret har Tilbøjelighed 

 til at sno sig ind ad som en Urfjeder, hvorved den klæbrige 

 Flade let kommer i Berøring med det Støv, der endnu sidder 

 mellem Griflens ydre Haarbeklædning. Blandt de gavnlige 

 Insekter, der søger dens Blomster, er Bierne de talrigst 

 forekommende; mod de ubudne Gæster, som Myrerne, der 

 kun gør Planten Skade, idet de vel kan føre Støv med sig, 



