52 



men gnider dette af igen paa deres lange Vandring ned ad 

 Stænglen og hen til en anden Høgeurt, er den beskyttet ved 

 nogle sorte Kirtelhaar, der sidder højt oppe paa den bladløse 

 Stængel, og af hvilke der udsondres en klæbrig Vædske. 

 Denne Høgeurt vokser meget almindelig paa tørre Marker, 

 Diger og Bakker og blomstrer ved Midsommertid i Maj, Juni 

 og Juli. Fra Sandmarkerne følger den de sandede Hede- 

 veje et Stykke ind paa den ægte Hede, men hører saa efter- 

 haanden op. Blomsterne aabner sig først Kl. 8 om Morgenen 

 og lukker sig igen Kl. 2. Den kaldes ogsaa Faareøre. 



Almindelig Kongepen. 



(Hypochoéris radicåta). 



En meget hyppig forekommende kurvblomstret Plante er 

 Almindelig Kongepen. Alle Bladene, der er bugtet 

 tandede og ru, er samlede ved Grunden. Stænglen, 

 der bliver fra 1 Kvarter til 3 Kvarter (15 — 50 Cm.) høj, er 

 glat, sædvanlig 2 — 3 Gange gaffel delt og bladløs; de 

 lange Grene, der bliver tykkere opefter, er beklædte med 

 smaa Skæl og bærer hver en stor, gul Blomsterkurv, 

 hvis Randkroner paa Undersiden er askefarvede. 

 Blomsterne udvikles udefra indad. Det er en fleraarig Plante, 

 der blomstrer ved Midsommertid i Juni, Juli og August og 

 er almindelig ved Randen af Marker og ved Vejgrøfter. Den 

 besøges meget af Bierne, der suger den rigelige Honningsaft, 

 som afsondres i Griflens nederste Del og ligger godt beskyttet 

 mod Regn i Kronrørets Bund, men dog er let tilgængelig. 

 I Almindelighed sætter det honningsogende Insekt sig paa 

 Randen af Kurven og gaar indad. Hvis de ydre Blomster 

 har afgivet Støvet og udbredt Arrene, bliver de befrugtede 

 af det medbragte Støv, hvorefter Dyret henter nyt Støv af 

 de indre Blomster, der ikke er saa vidt i deres Udvikling, 

 som de ydre. 



