58 



over alt i Danmark, saavel paa Marker som i Haver. Gamle 

 Folk fortæller, at man slet ikke kendte Følfoden i deres unge 

 Dage, selv om den dengang forekom vildtvoksende hist og 

 her, og nu kender dog ethvert Barn den. For Tiden er den 

 den mest frygtede Ukrudtsplante her i Landet. Den formerer 

 sig baade ved Frø og ved vidtkrybende , underjordiske Ud- 

 løbere, hvilke sidste i daglig Tale kaldes Rødder. Frøene 

 spirer hurtig og villig, men kun paa fugtige Steder, f. Eks. 

 ved Kanten af Mergelgrave, langs Randen af Vandløb, om- 

 kring Bredden af Søer, paa Bunden af fugtige Grøfter og 

 lignende Steder, hvor Jorden er bar. Hvert Aar spredes en 

 stor Mængde af Følfodplantens yderst lette, fnokbærende Frø 

 hen over Markerne, men paa græsklædte Steder vil Frøene 

 blive hængende i Græsset og hurtig indtørres, og paa til- 

 strækkelig tørlagt Agerjord, vil de ikke finde den for Spiringen 

 fornødne Fugtighed, og selv om nogle Dages Regn skulde 

 hjælpe Frøene til at spire, vil de fremspirende Planter i 

 Reglen visne hen i Løbet af Sommeren, fordi Jorden ikke 

 altid er fugtig nok. Ved Hjælp af deres Udløbere naar Føl- 

 fodplanterne let op over Randen af Mergelgrave og Grøfter 

 og ind i Agerjorden, hvor de føres videre omkring med 

 Agerbrugsredskaberne. Udløberne bestaar som alle Stængel- 

 stykker af Led, der er afgrænsede fra hinanden ved Blade. 

 Dersom de nu skæres i Stykker, hvilket let sker f. Eks. ved 

 den saakaldte Svenskharve, kan der i hvert Bladhjørne ved 

 de smaa skælformede Blade udvikle sig en ny Udløber, saa- 

 ledes at der af én Følfodplante kan udvikle sig ligesaa mange 

 enkelte Planter, som Udløberne har Led (P. Melsen). Frø- 

 spredningen er saaledes af ringe Betydning med Hensyn til 

 Følfodens Udbredelse, hvorimod Udbredelsen ved krybende 

 Rodstokke er langt vigtigere, ja paa mange Steder den eneste, 

 der spiller nogen Rolle, idet disse Udløbere gør Følfoden i 

 høj Grad til en social Plante, det vil sige en Plante, der 

 er særdeles vel udrustet til at danne Samfund. 



Skønt Følfoden altsaa i Almindelighed har været temme- 

 lig ukendt indtil for en Menneskealder siden, nævnes den 



