69 



mindre opret med fire svage Længderibber, den kan blive 

 2 Fod (60 Cm.) høj, men er i Reglen en Del lavere. Hele 

 Planten er dnnhaaret, og disse Haar tjener til at beskytte 

 Blomsterne mod Snegle, Myrer, Larver og andre sniaa op- 

 krybende Dyr, af hvis Besøg den ikke har nogen Nytte, 

 hvorimod dens navnlig mod Regn meget stærkt honning- 

 lugtende Blomster tiltrækker en Mængde Bier. Den blomstrer 

 i Juni, Juli og August og kendes i Jylland bedst under 

 Navnet »Maries Sengehalm«. Den brungule Rod inde- 

 holder et rødtfarvet Stof, hvorfor den navnlig i Sverrig an- 

 vendes meget til Farvning af Uldgarn. Af Blomsterne kan 

 vindes et gult Farvestof. Naar den tørres, bliver den sort. 



Oksetunge. 



(Anchusa officinålis) . 



En Del af vore vilde Markblomster hører til de Ru- 

 bladedes Familie, saaledes Oksetunge, hvis Blomster, 

 der sidder tæt samlede i Kvaste, først er rødlige, senere 

 morkt blaa violette af en smuk dyb Farve. For at Regnen 

 ikke skal ødelægge Honningen, er den øverste Del af Kron- 

 røret. Svælget, besat med fem fløjlshaarede Skæl, som Li- 

 sekterne altsaa maa løfte i Vejret, før de kan naa ned til 

 Honningen. Det er ingenlunde alle Insekter, der er stærke 

 nok til at kunne løfte disse Skæl til Side, uden at det volder 

 dem en vis Ansti-ængelse, men denne Anstrængelse, der trætter 

 dem og forsinker Bestøvningsarbejdet gør, at de efterhaanden 

 opgiver dette vanskelige Arbejdsfelt og overlader det til 

 dygtigere Arbejdere f. Eks. Bierne. Disse bliver da snart 

 Eneherrer. De lønnes rigelig for deres Møje ved den be- 

 tydelige Mængde Honning, som det vel beskyttede Kronrør 

 indeholder, men paa den anden Side gavner de i høj Grad 

 Planterne, fordi de ved deres Styrke, og ved den Øvelse de 

 faar ved at arbejde saa meget i de ens byggede Blomster, 

 med stor Hurtighed kan bringe Støvet fra den ene Plante til 

 den anden. Mod de ubudne Gæster, de smaa krybende In- 



