70 



sekter og- Sneglene, er Oksetungen beskyttet ved de stive 

 Haar, der beklæder saa vel Stænglen som Bladene, der er 

 spredte, helrandede og siddende. Svælgskællene, den saa- 

 kaldte Bikrone, er hvidlige. Blomsterkvastene er før Dd- 

 springningen indrullede. Den bliver 1—2 Fod (30—60 Cm.) 

 høj, blomstrer i Juni og Juli og er almindelig i de fleste 

 Egne af Landet paa Marker og langs 

 Veje, især paa lettere Jord. I Roden 

 findes et rødt Farvestof, der navnlig tid- 

 ligere brugtes til Farvning af den Vin- 

 aand, som benyttes til Thermometre. 

 Dens Navn skal stamme fia Stængel- 

 bladenes brede, ved Grunden noget af- 

 rundede Form. I Sverrig kaldes den 

 Jærnrod paa Grund af dens sejge Rødder, 

 der stopper Ploven. 



Slangehoved. 



(Echiihii vidgdre). 



Slangehoved har en rank opret 

 Stængel, der bliver 1— 2V2 Fod (30— 

 80 Cm.) høj og er besat med stive Børster, 

 som alle Planter af de rubladedes 

 Familie, til hvilken den horer. Disse 

 Børster beskytter Blomsterne mod uvel- 

 komne Besøg af Snegle, Myrer og Som- 

 merfuglelarver. Ogsaa de lancetformede 

 Blomsterne, der springer ud i Juni 

 og Juli, sidder paa Grene i Bladhjørnerne og danner til- 

 sammen en pyramideformet Blomterstand. De tem- 

 melig store, uregelmæssige, tragtformede Kroner er, 

 før de springer ud, røde, men faar senere en smuk blaa 

 Farve, Støvdragerne er ulige lange og naar langt udenfor 

 Kronbladene, og endnu længere stikker Griflen frem med sit 

 Ar, der er spaltet og ved sin Lighed med en Slangetunge 



Oksetunge (Anchusa 

 officinalis). 



Blade er meget ru. 



