76 



naar Skjallerens Frø rasler i Kapslerne. Den optræder ofte 

 som et skadeligt Ukrudt, og hvor den vokser paa Engene, 

 gør den ved Skåningen ikke godt imellem Høet, da den er 



saa stiv. Undertiden optræder den 

 i saa stor Mængde, at den kan 

 give hele Engstrøg et gult Udseende. 

 Skjalleren er en Snylteplante, idet 

 der paa dens Rødder, der næsten 

 ganske mangler Eodhaar, findes 

 nogle smaa Sugevorter af Størrelse 

 som et ganske lille Knappenaals- 

 hoved. Ved Hjælp af disse Suge- 

 vorter, som den hæfter fast til sine 

 Naboplanters Rødder, optager den 

 Næringsstoffer fra disse. Da den 

 hører til de saakaldte Halvsnyltere, 

 henter den kun sine kvælstofholdige 

 Stoffer fra Værtplanterne, medens 

 den, ligesom andre grønne Planter, 

 faar en stor Del af sin Næring fra 

 Luften og Vandet. Blandt de forskellige Værtplanter den 

 snylter paa, synes den at foretrække Græsserne. Naar de 

 tidligstblomstrende Skjallere har modne Frø, og deres Kapsler 

 begynder at blive tørre — i Midten af Juni — , anser man 

 Høsletten for at være for Haanden. Skjalleren søges meget 

 af Bierne. 



Skjaller (Rhinanthus major). 



Pastinak. 



(Past'umca sativa). 



Af Skærmplanternes store, letkendelige Familie, 

 der næsten ikke findes udenfor Vendekredsene, vokser en 

 Mængde Arter i Danmark, og flere af disse hører hjemme 

 langs Vejene, ved Gærderne og paa Markerne. Saaledes 

 Pastinak, der saa let kendes fra de øvrige i Reglen hvid- 

 blomstrede Skærmplanter ved sine gule Kroner, som er 



