89 



lig-, modtager langt flere Insektbesøg, end en Plante, hvis Blom- 

 ster er byggede paa samme Maade, men kun har en sparsom 

 Saftafsondring. Dette er saaledes Tilfældet med Slægten 

 Visse (Genista), der ligeledes hører til de Ærteblomstrede. 

 Medens man hos Kællingetand har truffet over 30 forskellige 

 Insektarter, har man saa godt som ingen fundet hos Vissen. 

 Kællingetandens Frugter er en trind, smal Bælg. Den er 

 almindelig paa Græsmarker og Bakker, ved Randen af Veje 

 og i Klitter og blomstrer ved Midsommertid i Juni og Juli. 



Rød Kløver. 



(Trifolium praténse). 



Til de ærteblomstredes Familie hører ogsaa Rød 

 Kløver, der baade som dyrket og vildtvoksende er alminde- 

 lig udbredt paa Enge og Græsmarker. Dens Blomsterstand 



— Blomsterhovedet — er kugleformet med rosenrøde 



— sjældent hvide - Kroner. Efter Afblomstringen bliver 

 de visne Kroner siddende, omsluttende de smaa Bælge. Den 

 oprette Stængel bliver V2 — IV2 Fod (15 — 50 Cm.) høj og 

 bærer trekoblede Blade, hvis Smaablade er ovale, med en 

 halvmaaneformet, forskelligfarvet Plet paa Midten. Firkløveren 

 er en Afvigelse fra den almindelige Form, idet Bladene er 

 firkoblede. Om Dagen i godt Vejr er Bladene horizontalt 

 udbredte, om Aftenen derimod bojer de to af Smaabladene 

 sig sammen, indtil Oversiderne berører hinanden, samtidig 

 bevæger de sig nedover, og det mellemste af de tre Blade 

 bøjer sig opover og fremover, indtil det som el Tag dækker 

 over de to andre med Undersiden vendt opad. Saaledes 

 »sover« Bladet, men om Morgenen, »vaagner« det igen og 

 indtager atter sin udbredte Stilling. Søvnbevægelsen har Be- 

 tydning for Planten derved, at Bladene i Natstillingen er 

 mindre udsatte for en stærk Afkøling ved Udstraaling, end 

 dersom de Natten over stod fuldt udbredte i Dagstilling. 

 Akselbladene ender med en borsteformet Spids. Den røde 



