101 



omtrent seks i hver Krans, der tilsammen danner et Slags 

 Aks. Derfra stammer ogsaa dens Slægtnavn, Stachys, et 

 græsk Ord, der betyder Aks. De smaa Kroner er bleg- 

 røde og har indvendig- i Kronrøret en Haarkrans, hvis 

 Spidser er rettede indad mod Kronens Midte. De kommer 

 derved til at danne et Værn mod en hel Del Smaainsekter, 

 der dels vil fortære Blomstens Støv, dels tage dens Honning, 

 nden at de er i Stand til at gøre Planten nogen Nytte, idet 

 de hverken kan medbringe eller bortføre Støvkorn, fordi deres 

 Legeme ikke er indrettet til at holde Støvet fast. Til saa- 

 danne Insekter hører mange smaa glatte Biller. Større 

 Insekter, som er Planterne behjælpelige med Bestøvnin- 

 gen, har derimod Kraft nok til at trænge igennem dette 

 Haargittei*. Dog kan Haargitteret ogsaa undertiden være til 

 Skade for Galtetandens Blomster. Da disse er temmelig 

 smaa og derved noget vanskelige at trænge ind i for større 

 Insekter som f. Eks. Bierne, og Haarkransen gør det endnu 

 vanskeligere, saa foretrækker Bierne ofte at bide Hul paa 

 Siden af Blomsterne for saaledes paa en nemmere Maade at 

 komme ind til Honningen. Ved denne Fremgangsmaade vil 

 de i Løbet af den samme Tid kunne besøge et dobbelt saa 

 stort Antal Blomster, som naar de opsøger Honningen paa 

 retmæssig Maade, især naar de ikke engang selv behøver at 

 bide Hul, men kan nøjes med at føre deres Sugesnabel ind 

 gennem et Hul, som en anden Bi har frembragt, men herved 

 narrer de jo rigtignok Planten, idet de tager Honningen 

 uden at komme i Berøring hverken med Støvdragerne eller 

 Griflen og saaledes ikke hjælper med til Bestøvningen. Naar 

 Blomsterne er bestøvede, bliver Støvdragerne snoede og bøjer 

 sig udad. Ager-Galtetanden blomstrer i Juli, August og 

 September. Den findes paa Agre som Ukrudt især mellem 

 Vaarsæden og i Haver og er temmelig almindelig paa 

 Øerne, i Jylland derimod forekommer den sjældnere. 



