107 



nierne, Perserne og de gamle Ægyptere blandede Frøene 

 med Honning", æltede deraf en Dejg, som de ristede over Ild, 

 og frembragte paa den Maade forskellige Slags Kager. Dette 

 Slags Bagværk laves endnu i vore Dage i nogle Egne i 

 Tyskland og Italien. 



Agerkaal. 



(Brassica cmiipcstris) . 



Et i mange Egne af Landet almindeligt Ukrudt i Vaar- 

 sæden er Agerkaal. Det er en 1—2 Fod (25 — 60 Cm.) høj 

 Plante af de korsblomstredes Familie. Blomsterne, der 

 sidder i en Klase, har gule Kroner med seks Støvdragere, 

 af hvilke de to er meget kortere end de øvrige. Knapperne 

 paa de fire indre Støvdragere er i Begyndelsen udadvendte, 

 men naar Blomsten er helt udfoldet, drejer de sig halvt om, 

 saa at de kommer til at vende mod hinanden to og to. Disse 

 Drejninger synes at staa i et bestemt Forhold til Honning- 

 gemmerne. Idet Støvdragerne drejes, kommer nemlig Støv- 

 knappernes Aabninger til at vende mod Insekterne, naar de 

 fører deres Sugerør ned til Honninggemmerne, og Insekterne 

 kommer derved til at modtage mere Støv, end det ellers 

 vilde være Tilfældet. Stænglen er opret og glat. De 

 nedre Blade er stilkede, græsgrønne, besatte med enkelte 

 spredte Haar, de øvre siddende, idet de ved Grunden 

 hjerteformet omfatter Stænglen, blaaduggede og 

 glatte. Den blomstrer i Juni og Juli og søges meget af 

 Bierne. Da dens Blomster er uden Lugt, tiltrække)- den 

 ikke saa mange forskellige Insekter, skønt Blomsterne er 

 store og iøjnefaldende, som f Eks. Have-Karsen (Lepidium 

 sativum), dei- hører til samme Familie og kun har smaa hvide, 

 uanselige, men stærkt duftende Blomster. Medens man paa 

 denne har talt henved 30 forskellige Arter af Insekter, har 

 man paa Agerkaalen kun fundet henved en halv Snes for- 

 skellige Insektarter. Den optræder ofte i en saadan Mængde 

 i Vaarsæden, at dennes unge Spirer kvæles, og Agrene, mens 



