110 



mæssig- Krydsbestøvning-, men Bestøvningen foregaar tillige 

 meget hurtig, idet Sommerfuglene snart faar Øvelse i at an- 

 bringe sig- i den bedste Stilling paa Blomsten, saa at de 

 hurtigt og sikkert kan føre Sugesnabelen ned til Honningen. 

 Klinteblomsten har fem Grifler, og Frugten er en femtandet 

 Kapsel med talrige store, sorte, knudrede Frø. En enkelt 

 Plante kan bære over halvtredjetusinde Frø. Klinten blom- 

 strer i Juni og Juli, og det er af overordentlig stor Betyd- 

 ning for den, at dens Frømodning, ligesom Tilfældet er hos 

 flere andre mellem Sæden voksende Ukrudtsplanter, finder 

 Sted samtidig med den Sæds, hvori den vokser, dels fordi 

 Frøene derved er modne, naar Planten hugges om, og dels 

 fordi Frøene slet ikke kunde holde sig, hvis de ikke kom i 

 Hus om Vinteren, da de ikke kan taale Vinterkulden. 



Klinten er upaatvivlelig ikke oprindelig vildtvoksende her i 

 Landet, men hvor almindelig den end er nu, i sin Tid indført 

 med Hveden og Rugen, thi den forekommer altid sammen med 

 disse Kornsorter. Dens egentlige Hjem er uden Tvivl det 

 sydlige Tyskland. Rug, der er stærkt blandet med Klintefrø, 

 giver et mørkt og usundt Brød. 



Foder-Vikke. 



{Vicia sativa). 



Almindelig er ogsaa Foder-Vikke, der horer til de 

 Ærteblomstrede. Den har en opstigende, klatrende Stæn- 

 gel af henved et Par Fods (30—60 Cm.) Længde med finnede 

 Blade, hvis Hovedribbe ender i en Slyngtraad. De fem eller 

 syv Par Smaablade er ovale, i Spidsen findes en lille Lid- 

 skæring, hvori der sidder en Braad. Blomsterne sidder 

 enlige eller parvise i Bladhjørnerne, de har violet 

 Fane og røde Vinger. Den forreste Del af Kølen er sæk- 

 formet opsvulmet og ved en Indsnoring skilt fra den bageste 

 Del; i det forreste Gemme opbevares Støvet, efter at Støv- 

 dragerne har trukket sig tilbage i Blomsten. Griflen, der 

 ligger ned mod Bunden af Kølen og følger denne helt ud i 



