126 



Insekter f. Eks. Myggelarver, Smaakrebs og andre LeddjT, 

 sandsynligvis ogsaa den spæde Fiskeyngel, som den derpaa 

 fortærer. Omkring Blærernes Munding findes store forgrenede 

 Børster, der rager langt frem og ud til Siderne og tjener til 

 at lede Smaadyrene ind i Blæren, ganske som den saakaldte 

 »Rad« paa Aaleruserne leder Aalene ind i Rusen. Men der 

 findes ogsaa ved Mundingen nogle ejendommelig stilkede 

 Kirtelhaar, der synes at indeholde et eller andet Lokkemiddel 

 for Dyrene, og naar disse under deres Forsøg paa at nærme 

 sig Kirtelhaarene kommer til at røre ved den elastiske Klap, 

 aabner denne sig, det lille Dyr glider ind, og idet Falddøren 

 straks igen falder til, er det Blærerodens Fange. Lidt kraf- 

 tigere Smaadyr, som Myggelarver, kan undertiden bide Hul 

 i Blærens Yæg og saaledes slippe ud af Fangenskabet. Mange 

 Smaadyr søger maaske ogsaa ind i Blærerne, fordi de i det 

 hele gerne søger ind i Huller og Sprækker, hvor de tror at 

 kunne finde Ly. Om en Smaakrebs ved Navn Cypris for- 

 tæller en amerikansk Forfatterinde Mrs. Ti'eat i New Jersey, 

 der har anstillet meget nøjagtige Undersøgelser over denne 

 interessante Plante: »Den var meget forsigtig, men blev dog 

 ofte fangen; naar den var kommen ind i Blærens Munding, 

 betænkte den sig undertiden og løb sin Vej, af og til kom 

 den tæt op til og dristede sig endog et Stykke paa Vej ind 

 i Aabningen, men trak sig saa hastig tilbage, som om den 

 var bange«. Dette lille Fangeapparat arbejder saa hurtigt 

 og sikkert, at der undertiden i en halvanden Times Tid 

 fanges et Dusin Smaadyr af en enkelt Blære. De smaa 

 Fanger behøver dog ikke straks at lade Livet. Det Vand, 

 der findes i Blærerne, indeholder Luftbobler, og i mange Dage 

 kan man se Smaadyrene bevæge sig rundt i deres trange 

 Fængsel, indtil de dør, maaske af Mangel paa Næring, maaske 

 fordi der af Blæren afsondres et eller andet Stof, der virker 

 skadeligt paa dem. Først naar de gaar i Forraadnelse, op- 

 suges de af de smaa firgrenede Haar, der findes paa Blærens 

 indvendige Side. Det er sandsynligt, at den dyriske Næring, 

 som Planten paa denne Maade tager til sig, virkelig er den 



