134 



Vejret er koldt og- fugtigt eller endog regnfuldt, saa at In 

 sekterne trækker sig tilbage til deres Skjulesteder, lukker 

 Potentillen sine Blomster sammen for at spare Støvet og 

 Honningen til bedre Tider. Frugten bestaar af talrige smaa 

 Nødder, der sidder paa en hvælvet Frugtbund. Den oprette 

 Potentil forekommer almindelig overalt i Landet og blomstrer 

 ved Midsommertid i Juni, Juli og August. Rodstokken er 

 tyk, træagtig og indvendig rød, den bærer kun faa Rodtrævler. 

 Tidligere anvendtes den meget til Garvning. Efter Roden 

 kaldes Planten ogsaa »Blodrod«, efter Frugten »Hedenødder«. 



Smalbladet Kæruld. 



(Eridphonmi polyståcltyuin). 



I Moser, Sumpe og Kær vokser almindelig Smalbladet 

 Kær uld, der horer til Halvgræssernes Familie. Kærene 

 og- Kærm oserne har ikke saa meget aabent Vand, som 

 Moserne og- Rørsumpene, men ligner derimod ofte ved deres 

 stærkt grønne Farve Engene, i Modsætning til hvilke de 

 dog er temmelig- blomsteifattige. Vandet i Kærene er stille- 

 staaende eller langsomt flydende, og Bunden er moseagtig 

 paa Grund af de ophobede Plantedele, der kan danne anselige 

 Tørvelag-. Kærene bliver ofte til uden om Moser og Sumpe. 

 Plantevæksten er tæt og- bestaar mest af fleraarige eller to- 

 aarige Planter. Om Vinteren staai- Kærene med graa visnede 

 Blade og- Skud, og om Foraaret er Plantevæksten langt til- 

 bage, fordi Vandet og den stærke Fordampning fremkalder 

 Kulde i Bunden, og fordi Luften i de Lavninger, hvori 

 Kærene ligger, er kold. Ofte findes i Kærene Planter med 

 Udløbere, der flettes sammen med de talløse Rødder og danner 

 et tæt sannnenhængende Dække over Jorden eller Vandet, 

 den saakaldte Hængesæk. Kæruldons Stængel bærer i Spid- 

 sen flere stilkede Aks, der er omgivne af Dækblade. De 

 smalle, blaagrønne Blade er omtrent fra Midten til Spidsen 

 trekantede, det øverste naar under Blomstringen op over 

 Blomsterstanden. Blomsterdækket er haarformet og indeslutter 



