135 



de meget korte Støvdragere, der heniniod Bestøvningstiden 

 ganske overordentlig" hurtig forlænger sig og omdannes til 

 haarfine Traade, der strækker sig ud over Avnerne og Blom- 

 sterdækket, og paa hvis Spidser Støvknapperne, færdige til 

 at springe op, hænger og svajer frem og tilbage. Bestøv- 

 ningen foregaar ligesom hos Græsserne ved tørt »flyvende« 

 Støv, der, idet Støvknapperne springer op, kastes nd i Luften 

 og af Vinden føres hen til Arrene, der er store for bedre at 

 kunne opfange Støvet. Henimod Bestøvningstiden vokser 

 Blomsterdækket ud til en lang, hvid, silkeagtig Uld. Kær- 

 ulden naar en Højde af fra V/2 — 3 Kvarter (25—50 Cm.), og 

 Uldtotterne bliver 1 Tomme (3 Cm.) lange. Den blom- 

 strer om Foraaret i April og Maj, men den falder kun lidet 

 i Øjnene før ved Midsommertid, naar Ulden er udvokset. 

 Man har anvendt Ulden bl. a. til Fyld i Dyner, derfra stam- 

 mer maaske det islavn, hvorunder den almindelig gaar i Jyl- 

 land, »F}^!« eller »Føn«. 



Gul-Star 



(Cavex flåva). 



Til Halvgræssernes Famille hører ogsaa Gul-Star, 

 der vokser i Tuer, har skarp-trekantede Stængler og græs- 

 agtige Blade. Hele Planten er gul- 

 grøn og bliver fra et Par Tommer til 

 henimod 1 Fod (5—30 Cm.) høj. Han- 

 blomsterne med deres tre Støvdragere er 

 samlede i et smalt rustfarvet Aks, Hun- 

 blomsterne, hvis store Ar skal optage det 

 »flyvende '< Støv, er samlede i 2—3 kugle- 

 formet-o vale Aks. De opblæste Frugter 

 er grønne og tilspidsede i et langt 

 tilbagebøjet Næb. Den blomstrer i 

 Maj, Juni og Juli og er meget alminde- 

 lig i Moser, i vaade Enge og ved Sø- 

 bredder. Paa Grund af sine skarpe og 

 ru Bhide og Stængler er Gul-Stai', lige- Gui-Stai- (Carex flava). 



