136 



som de halvhundrede andre Stararter, der findes her i Landet, 

 daarlig eoi'net til Foder for Kvæget, kun naar den er ganske 

 ung, tager Husdyrene til Takke med den. 



Eng-Gøgeurten. 



(Orchls latifdl'ms). 



Sil Gøgeurternes ejendommelige og talrige Familie, 

 af hvilken der findes hen ved 30 Arter her i Landet, hører 

 Eng-Gøgeurten, der er almindelig i Moser og paa fugtige 

 Enge. Som de fleste af vore Gøgeurter er den ikke ret høj 

 V2 — 1 Fod (15 — 30 Cm.). Bladene er bueribhede, sædvanlig 

 brunplettede og danner en Skede omkring den hule Stængel. 

 Ved de stærkt udviklede Rødder findes nogle sammentrykte, 

 haanddelte Knolde, ved hvilke Planten overvintrer. Mærke- 

 lige er dog især dens Blomster, der sidder i et valseformet, 

 tæt blomstr et Aks. De er omgivne af grønne Dækblade, 

 af hvilke de nederste er længere end Blomsterne, og fuld- 

 kommen uregelmæssige, idet et af de seks Blade, af hvilke 

 Blomsterdækket bestaar, er større end de andre, vender 

 nedad og er forsynet med en Spore. Dette Blad kaldes 

 Læben. Blomsterne har tre Støvdragere, af hvilke dog 

 kun den ene bærer Støvknap. Stovtraadene er sammen- 

 voksede med Griflen og danner den saakaldte »Griifel- 

 støtte«, hvorved Støvknappen kommer til at sidde tæt ved 

 Arret. Støvknappen indeholder to kølleformede Støvmasser 

 bestaaende af smaa Klumper af Støvkorn, der holdes sammen 

 ved et fint Traadvæv. Ved Grunden af hver Støvmasse 

 findes to smaa klæbrige Legemer, Klæbeskiverne, ved hvis 

 Hjælp Støvmasserne bliver hængende ved Snabelen af de In- 

 sekter, der søger Honning i Blomsterne. Naar et med Hon- 

 ning og Støv forsynet Insekt derefter flyver hen til en anden 

 Gøgeurt, vil det afsætte Støvet paa dennes klæbrige Ar. 

 Da Honningen findes i Læbens Spore, kan kun langsnablede 

 Insekter, som Bier og Sommerfugle, naa den. De sætter sig 

 da paa Læben, der tjener dem som Landingsplads, naar de 

 kommer tilflyvende. Honningen, der findes i Sporens Væg, er 



