156 



dens Udbredelses Omkreds har givet den et nyt Navn. Ger- 

 manerne kalder den Hopf, Englænderne Hop. I Frankrig 

 hedder den Houblon, i Danmark Humle o. s. v. Disse Navne 

 er overensstemmende med den tyske Benævnelse Hopfen og 

 ligeledes med Estlændernes Humala og Tartarernes Kumalak. 

 Man antager, at Humlen er bestemt af Plinius under Navnet 

 Lupus salictarius, hvilket bekræftes af det italienske Navn 

 Lupulo, I Eenaissancetiden dannede man deraf Slægtnavnet 

 Lupulus, der brugtes indtil Linné, som antog Navnet Humulus 

 og kaldte Arten Humulus Lupulus. 



Haremad. 



(Låmpsana communis). 



En kurvblomstret Plante, der er almindelig i Skove 

 især ved Gærder, er Haremad, der har en 2 — 3 Fod 

 (30 — 100 Cm.) høj Stængel, som forneden er haaret, foroven 

 delt i tynde Grene med talrige smaa gule Blomster- 

 kurve. I hver Kurv findes kun faa Blomster^ der alle er 

 tungedannede og tvekønnede. De nedre Stængelblade er 

 fjersnitdelte, de øvre lancetformede og bugtet tandede. Den 

 blomstrer i Juli og August og indeholder Mælkesaft. 



Denne Plante er paa en mærkværdig Maade beskyttet 

 mod de vingeløse Insekter, som Myrer og Bladlus, der ad 

 Stænglerne kan krybe op til Blomsterne og tage Honning 

 uden at gøre Nytte som Støvbringere , da det Støv, der 

 muligvis vilde hænge fast ved deres Krop, snart vil stryges 

 af igen paa deres Vandringer nedad den ene Plante og opad 

 den anden. Den aabner nemlig kun sine Kroner om Mor- 

 genen, for nogle Timer efter paany at lukke dem sammen, 

 men Myrerne og Bladlusene, der ikke holder af Fugtighed, 

 begiver sig aldrig ud paa deres Vandringer for at begynde 

 deres Virksomhed, før den første Dugmængde er fordampet, 

 og da har Haremaden allerede lukket sine gule Blomster- 

 kurve til igen. Den kaldes ogsaa Harekaal. 



