165 

 Skovstjerne. 



(Trientålis europæa). 



Til Kodriverfamilien hører den smukke og fine lille 

 Skovstjerne, en kvarterhøj (5 — 20 Cm.) glat, bleggrøn 

 Plante, med udelt Stængel og 6 — 7 elliptiske Blade, der er 

 samlede i en Roset i Spidsen af Stænglen under 

 Blomsterne. Fra Bladrosetten udgaar en eller nogle faa 

 tynde Blomsterstilke, der hver bærer en stjerneformet 

 udbredt, hvid Blomst med hvide Støvtraade og røde 

 Støvknapper. Antallet af Blomstens Dele er hyppigst 

 syv, og Skovstjernen er den eneste indenlandske Plante, der 

 har syv Støvdragere. Den blomstrer i Juni og vokser i 

 Skove, i Krat og paa Heder. I Jylland og i Nordsjælland 

 er den almindelig , i de øvrige Egne af Landet forekommer 

 den derimod sjælden. I Dalarne i Sverrig kaldes den »Mor- 

 kulla« ;:>: Skovpige og i Norge »Skovpryd« og »Fagerblomst«. 



Almindelig Milturt. 



(Chrysosplenium alternifoUum). 



En af vore tidligste Foraarsplanter er Almindelig 

 Milturt, der kun bliver 3—6 Tommer (8 — 15 Cm.) høj. 

 Den oprette Stængel bærer spredte, nyi^eformede, rundtakkede 

 Blade og smaa gule Blomster, der sidder i en flad 

 Kvast. Blomsterdækket er firdelt, sjældnere femdelt, og 

 enkelt, idet Kronen mangler, Støvdragernes Antal er otte, 

 og af Grifler findes der to. Milturten hører til Stenbræk- 

 familien, og som det sædvanlig er Tilfældet med Blomsterne 

 hos denne Familie, udvikles Støvdragerne før Støvvejene, saa 

 at Bestøvning ikke vilde kunne finde Sted, dersom den ikke 

 besørgedes af Insekterne. Det er navnlig de tidligt sværmende 

 Bier, der søger dens smaa gule Blomster og paa deres laadne 

 Krop fører Støvet fra de sidst udfoldede Blomster hen til 

 dem, der er sprungne tidligere ud, og hvis Ar først nu er 

 rede til at tage imod Støvet. Af de to Grifler dannes en 



