176 



alene mod Blæst og Regn, at denne Krumning finder Sted, 

 ogsaa mod Aften bøjer Blomsterne sig nedad, og under hele 

 Blomstringen foregaar en saadan periodisk Krumning og 

 Strækning af Blomsterstilkene. »I godt og varmt Vejr an- 

 tager Surkløverens Blomster en saadan Stilling, at det aab- 

 nede Blomsterdækkes Munding vender opad; henimod Aften 

 skj^der Kronbladene sig efterhaanden over hverandre, og 

 samtidig med at Blomsten saaledes lukker sig, krummer 

 Blomsterstilken sig ogsaa mere og mere, hvorved Blomsten 

 først bliver nikkende og tilsidst hængende. Den forbliver 

 Natten over i denne Stilling, og først naar Luften bliver 

 varmere i Løbet af næste Formiddag, strækker Blomster- 

 stilken sig atter lige, og Blomsten bliver ved Middagstid 

 igen opret. I mørkt, koldt og regnfuldt Vejr vedbliver 

 Blomsterstilken og Blomsten ogsaa hele Dagen at være 

 bøjet ned mod Jorden, eller der indtræder kun en ubetydelig 

 Strækning af Stilken.« 



Ogsaa de tre Smaablade, hvoraf hvert Blad bestaar, ud- 

 viser en lignende Følsomhed. Medens de om Dagen i Reglen 

 staai- udbredte, bøjer de sig mod Aften nedad og indtager 

 Søvnstilling. I denne Stilling kan man ogsaa bringe dem 

 om Dagen. Dersom man i omtrent to Minutter banker paa 

 Bladene med Fingeren eller med en lille Pind, bøjer de sig 

 lidt efter lidt ned over og bringes saaledes ved en Slags 

 Hypnotisering i en kunstig Søvn (Naturen 1892). Det er 

 dog ikke alene, naar de indtager Søvnstilling, at Bladene 

 formaar at udføre saadanne Bevægelser. Deres fine Følelse 

 for Lyset giver de ogsaa til Kende ved, at de i mildt Lys 

 udsætter deres Flader for at træffes af Lysstraalerne under 

 rette Vinkler, — de indtager den saakaldte »Fladestilling« — , 

 men eftersom Lyset bliver stærkere, stilles Fladerne saaledes, 

 at de træfies under stedse spidsere Vinkler — den saakaldte 

 > Profilstilling«. Derved belyses og opvarmes de mindre, og 

 Fordampningen bliver da ogsaa ringere. 



Skovsyren udskiller syrlige Stofter, og Bladenes sure 

 Smag beskytter Planten mod Angreb af forskellige Dyr. 



