180 



Blomsterknoppen udfolder sig, vokser nemlig' Støvdragerne 

 noget ud af Blomsten, Støvknapperne aabnes og staar i denne 

 Tilstand ret op, altsaa omtrent over Blomstens Midte. Efter 

 nogen Tids Forløb vil Støvet i Reglen være afvisket af de 

 honningsøgende Insekter, og nu bøjer Støvdragerne sig udad 

 og visner, medens Griflen vokser op. Derefter udbreder de 

 tre Ar sig og kommer til at indtage omtrent samme Plads 

 som Støvknapperne før. Men ved dette Forhold, at Støv- 

 knapperne altsaa befinder sig paa samme Sted i den unge 

 Blomst, som Arrene i den ældre, lettes Insektbestøvningen i 

 høj Grad. Et Insekt, der besøger Blomster af samme Art, 

 vil jo næsten altid indtage samme Stilling i de forskellige 

 Blomster, da det skal have sit Sugerør stukket ned til Hon- 

 ninggemmet, der altid sidder paa en bestemt Plads. Da nu 

 Bestøvningen foregaar derved, at Insektet bærer Støvet fra 

 den ene Blomsts Støvknapper over paa den andens Ar, saa 

 maa det være de samme Dele af dets Krop, som først kom- 

 mer i Berøring med Støvknapperne og seneie med Arrene. 

 Selvbestøvning derimod er saa godt som umulig, da Arret 

 jo først udvikles, naar Støvdragerne i samme Blomst staar 

 uden Støv. 



Læge-Baldrianen blomstrer i Juni og Juli og forekommer 

 hist og her i fugtige Kratskove, paa Enge og ved Randen 

 af Grøfter og Bække. Den hører til Baldrianfamilien. 

 Navnet Velandsurt stammer fra den kunstfærdige Smed 

 Wieland, der ogsaa var en kyndig Læge og som benyttede 

 den ved sine Helbredelseskure. Endnu længere tilbage i 

 Tiden var denne Plante kendt, idet den spillede en Rolle i 

 den germanske Mythologi. Naar Gudinden Hertha red gen- 

 nem Skoven paa sin Hjort, var hendes Tømme en Humle- 

 ranke og hendes Pisk en Baldriankvist. Dens Rod har en 

 stærk Lugt og udøver en ejendommelig Tiltrækning paa 

 Katte. Den bruges i Medicinen bl. a. som Sovemiddel. Af 

 dens forskellige lægende Kræfter — valet — stammer rime- 

 ligvis dens Slægtnavn Valeriana. 



