186 



hæver sig- midt i Blomsten, mellem disse Støvknapper maa 

 de honningsøgende Insekter tvinge deres Sugesnabel ind for 

 at naa til Honningen. Ved denne Arbejden i Blomsterne 

 bliver der rigelig Tid til, at Støvet kan sætte sig fast paa 

 Insekternes Legeme, og naar disse da flyver hen paa andre 

 Natskyggeblomster, hvor de er nødte til at arbejde deres 

 Snabel ligesaa langt ned, vil de komme til at berøre disse 

 Blomsters Bestøvningsredskaber og afsætte det opsamlede 

 Støv. Den bittersøde Natskygge blomstrer i Juni og Juli 

 og har aflange, glinsende, højrøde Bær. Den hører 

 til Natskyggefamilien. Som de fleste Natskygger har 

 den giftige Egenskaber, hvorfor den skyes af alle Drøvtyg- 

 gere, der finder de Safter, Planten indeholder, ubehagelige. 

 Skønt ogsaa Bærrene anses for at være giftige, maa de dog 

 være uskadelige for Fuglene, da man har fundet den bitter- 

 søde Natskygge voksende højt oppe i Murrevnerne paa Ruiner, 

 hvor de næppe kan være bragt af andre end Smaafuglene. 

 Den voksede saaledes i stor Mængde paa Marmorkirkens 

 Ruin i København, fra de øverste Murkanter til langt ned 

 paa Siderne, hvor den hang ned fra Revnerne mellem Sand- 

 stensblokkene. Hertil er den sikkert bragt af Spurvene, af 

 hvilke en stor Mængde havde deres Smuthuller og Yngle- 

 pladser i Murrevnerne. Dette Voksested er jo ogsaa ret 

 mærkeligt, da den ellers plejer at vokse, hvor der er fugtigt 

 (H. Mortensen Bot. Tidsskr. III). Den er almindelig overalt 

 i Landet og kaldes ogsaa Natskade eller »Beskensød«, 

 fordi den, naar man tygger paa den, først smager bittert 

 og derefter sødt. I gamle Dage var den Sindbillede paa 

 Lumskhed. 



Almindelig Koføde. 



{Melåmi)hi/ruin praténse). 



En Plante, der ogsaa hyppigst maa søges i Kratskove, 

 paa Skovenge og mellem Lyng, er Almindelig Koføde 

 eller K oh ve de. Det er en opret, næsten glat Plante med 

 modsatte, lancetformede Blade. Den bliver fra 4 Tommer til 



