200 



Krone »som en Fakkel til Tegn for Bierne om nu endelig 

 at komme«. Blomsterdækket bestaar af seks gule Blade, af 

 hvilke de tre store, der danner den ydre Kreds, har brune 

 Striber. Der findes tre Støvdragere, en udfor hvert af de 

 store Blomsterblade med udadvendte Støvknapper, og en 

 Griffel, hvis tre store, gule, kronbladlignende Ar som et 

 hvælvet Tag lægger sig henover Støvdragerne, der saaledes 

 er udmærket beskyttede mod Regn, Dug og anden Væde. 

 I Bunden af hvert Blomsterblad afsondres Honningen, og for 

 at faa fat paa den, maa Insekterne bane sig Vej ind under det 

 hvælvede Griffelblad. Som Vejvisere tjener de brune Striber, 

 der fører lige ned imod Honninggemmerne, men paa Vejen 

 afstryger Insekterne Støvet, der sætter sig fast i deres Haar- 

 klædning. Belæsset med Støv og forsynet med lidt Honning 

 fjerner Insektet sig for i en anden Irisblomst at finde mere 

 af den søde Saft, og det hænder da let, at det under sit 

 Arbejde for at trænge ned til ny Honninggruber afsætter 

 noget af det medbragte Støv paa Gritfelbladets egentlige Ar- 

 flig eller Arflade, der findes paa Griffelbladets nedadvendte 

 Side, lidt længere ude mod dettes Spids, end der hvor Støv- 

 knappen findes, saa at Insektet maa passere Arfligen, for det 

 naar at komme i Berøring med Støvdrageren. Det er dog 

 ikke alle Irisblomster, der er ens byggede, og man kan derfor 

 iagttage endnu flere interessante Enkeltheder hos disse mærke- 

 lige Blomster. »Hos nogle er Afstanden mellem Kronblad 

 og Griffelblad saa stor, at mange Insekter kan krybe ned 

 uden at berøre Arret. Hos andre er de to Blade trykkede 

 saa tæt op til hinanden, at kun meget smaa Insekter kan 

 slippe ned og udføre Bestøvningen, som omtalt, medens der- 

 imod de store Humler, der fortrinsvis besøger Sværdliljen, 

 finder denne Vej lukket og først efter lang Søgen opdager, 

 at de fra Siden gennem en ganske lille Aabning kan stikke 

 Snabelen ned til Honningen, men de berører da altsaa hver- 

 ken Støvdragere eller Ar. Den første Form af Blomster 

 passer derimod udmærket til Humlen. Den vandrer ned og 

 stryger sin Ryg først mod Ar og derefter mod Støvknap. 



