222 



sekterne, men herpaa bødes der ved, at Blomsterne er tem- 

 melig store, og ved at de udfolder sig, inden Løvet er videre 

 udviklet, hvorved de bliver mere iøjnefaldende. 



Ved Modningen faar Smaafrugterne, der er smaa Nødder, 

 en lang, haaret Frøhale, dannet af den vedvarende Gritfel, 

 der saaledes kommer til at tjene som Flyveredskab. Den 

 vokser hist og her paa mager Jordbund, især paa solaabne 

 Bakker og blomstrer om Foraaret, i April og Maj. Slægt- 

 navnet kommer muligvis af pulsabulum — en lille Munke- 

 klokke. 



Almindelig Honsetarm. 



(Cenhtlwn vulyåtuni). 



Til Nellikefamilien hører Almindelig Honsetarm, 

 en temmelig lille, svag Plante med flere opstigende Stængler, 

 der ved Grunden er nedliggende eller krybende. Stænglerne, 

 der naar en Længde af henimod 1 Fod (6 — 30 Cm.), er, lige- 

 som de aflange Blade, besatte med tætsiddende Haar, der 

 giver Planten en graagrøn Farve. Forneden er Stænglerne 

 i Almindelighed rødlige. De smaa, hvide Blomster har fem 

 kløvede Kronblade, der kun er ganske lidt længere 

 end Bægeret, og fem Grifler. Med sine aabne, stjerne- 

 formede Blomster byder den sin Honning til Pris for alle 

 mulige Insekter, ogsaa for dem med de korteste Munddele, 

 og det er da ogsaa saadanne, som Fluer og Biller, der be- 

 søger den, hvorimod de langsnablede Sommerfugle flyver den 

 forbi. Mod de ubudne Gæster, Myrer, Smaasnegle og Larver, 

 der krj^ber op ad dens Stængler; værner den sine Blomster, 

 hvis Støv, selv om det hængte fast ved deres Legemer, vilde 

 tabes og gaa til Spilde under deres Tilbagerejse ned ad 

 Planten, ved at dens Bægre er klæbrige, saa at Smaadyrene 

 derved hindres fra at overstige dem, eller naar de er meget 

 smaa, endog bliver hængende mellem de klæbrige Kirtelhaar. 

 Efter Afblomstringen er Blomsterstilkene udstaaende. 



Denne Plante er meget almindelig paa Diger, tørre 



