239 



vandret. De ti sammenvoksede Støvdragere findes gemte i 

 Kølen; medens det især er Fanen, der gør Blomsterne S3mlige 

 i lang Afstand og lokker Insekterne til Besøg, danner Vingerne 

 en bekvem Landingsplads. Da Vingerne tillige er forbundne 

 med Kølen ved Takker, der griber ind i dennes Ford3^biiinger, 

 saa vil et Tryk paa dem bevæge den elastiske Køl nedad, 

 hvorved Støvdragerne presses nd. Honningen afsondres paa 

 Støvdragernes indre Flade og opfylder Blomsternes inderste 

 Del. Naar Insekterne ikke vil stikke 

 Hul paa Blomsten, er Adgangen til 

 Honningen kun gennem den mellem 

 Støvdragerne og Fanen værende Aab- 

 ning. Et honningsøgende Insekt maa 

 derfor altid sætte sig paa den øvre 

 Del af Blomsten, saa at det er dets 

 Underside, der kommer i Berøring med 

 Støvdragere og Støvvej. Hos Krageklo 

 har Støvdragerne, der ligger tæt sam- 

 lede i Kølens nederste Del, allerede af- 

 givet deres Støv, før Fanen og Vin- 

 gerne har udfoldet sig; de fem Støv- 

 traade skrumper nu ind, men de andre 

 fem vokser videre og faar tykke, kølle- 

 formede Spidser; derved driver det Støvet frem i den forreste 

 kegleformede Del af Kolen, og midt i den tæt sammenpak- 

 kede Støvmasse ligger Griflen med det endnu ikke udviklede 

 Ar. Derefter udfolder Fanen og Vingei'ne sig. Honningen 

 afsondres, og Blomsten er beredt til Besøg. Dersom en Bi 

 nu tager Plads paa Vingerne, vil det Tryk, den frembringer 

 paa disse, forplante sig til Kølen, denne bøjes nedad, men de 

 tykke, stive Støvtraade giver ikke saa let efter, og idet de 

 stritter imod, presser de en Del af Støvet ud gennem den 

 yderst fine Aabning paa Kølen; dette gnides henad Biens 

 Underside og bliver hængende i Haarene. Idet Bien arbejder 

 videre for at faa mere Honning og derved trykker stærkere 

 paa Vingerne , kommer ogsaa Griflen frem , men naar Bien 



Mark-Krageklo (Ononis 

 procurrens). 



